SVEUČILIŠTE U ZAGREBU
FILOZOFSKI FAKULTET ZAGREB
ODSJEK ZA PEDAGOGIJU

PLAN I PROGRAM 

DOKTORSKOG STUDIJA  

PEDAGOGIJE

Zagreb, srpanj 2008.

SADRŽAJ

1.  UVOD                                                                                                                     4.
1.1. Razlozi za pokretanje studija
1.2. Dosadašnja iskustva predlagača u provođenju poslijediplomskih studija
1.3. Otvorenost studija prema pokretljivosti studenata
1.4. Mogućnost uključivanja studija u zajednički program s inozemnim sveučilištima  
      (jointstudy programme)

2. OPĆI DIO                                                                                                        5.
2.1. Naziv studija: Poslijediplomski doktorski studij pedagogije                       
       Smjer: 
1.	Kurikulum suvremenog odgoja i škole 
2.	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju
2.2. Nositelj studija i suradne ustanove
2.3. Institucijska strategija razvoja doktorskih programa
2.4. Inovativnost doktorskog programa
2.5. Uvjeti upisa na studij
2.6. Kriteriji i postupci odabira polaznika
2.7. Kompetencije koje student stječe završetkom studija, mogućnosti nastavka   
       znanstveno-istraživačkog rada, mogućnosti post-doktorskog usavršavanja, te  
       mogućnosti zapošljavanja u javnom i privatnom sektoru.

3. OPIS PROGRAMA                                                                                            7.
3.1. Struktura i organizacija doktorskog programa
3.2. Popis obveznih i izbornih predmeta i/ili modula s brojem sati aktivne nastave 
       potrebnih za njihovu izvedbu i brojem ECTS bodova
       Smjer: Kurikulum suvremenog odgoja i škole 
       Smjer: Rani odgoj i obrazovanje u institucijskom i obiteljskom okruženju 
3.3. Obvezne i izborne aktivnosti (sudjelovanje na seminarima, konferencijama, 
       okruglim stolovima i sl.) i kriteriji za njihovo izražavanje u ECTS bodovima.
3.4. Opis svakog predmeta 
3.5. Ritam studiranja i obveze studenata. Uvjeti za napredovanje kroz studij, upisa u   
       sljedeći semestar ili trimestar, odnosno sljedeću godinu studija, te preduvjeti upisa 
       pojedinog predmeta ili skupine predmeta
3.6. Sustav savjetovanja i vođenja kroz studij, način odabira studenta, obveze studijskih  
       savjetnika i voditelja doktorskih radova, te doktorskih kandidata
3.7. Popis predmeta i/ili modula koje studenti mogu izabrati s drugih poslijediplomskih 
       i specijalističkih studijskih programa
3.8. Popis predmeta i/ili modula koji se mogu izvoditi na stranom jeziku
3.9.	 Kriteriji i uvjeti prijenosa ECTS bodova – pripisivanje bodovne vrijednosti  
 predmetima koje studenti mogu izabrati s drugih studija na sveučilištu-predlagaču  
 ili drugim sveučilištima
3.10.  Način završetka studija i uvjeti za prijavu teme doktorskoga rada. Postupak i 
          Uvjeti za prihvaćanje teme doktorskoga rada. Postupak i uvjeti ocjene 
          doktorskoga rada. Uvjeti i način obrane doktorskoga rada.
3. 11. Uvjeti pod kojima studenti koji su prekinuli studij ili su izgubili pravo studiranja  
           na  jednom studijskom programu mogu nastaviti studij
3.12.  Uvjeti pod kojima polaznik stječe pravo na potvrdu (certifikat) o apsolviranom  
           dijelu doktorskog studijskog programa, kao dijelu cjeloživotnog obrazovanja
3.13.  Uvjeti i način stjecanja doktorata znanosti upisom doktorskog studija i izradom  
           doktorskog rada bez pohađanja nastave i polaganja ispita
3.14.  Maksimalna duljina razdoblja od početka do završetka studiranja

4. UVJETI IZVOĐENJA STUDIJA                                                                      66.
4.1. Mjesta izvođenja studijskog programa
4.2.	 Podaci o prostoru i oprema predviđena za izvođenje studija, posebno podaci o  
 istraživačkim resursima (istraživačka oprema, ljudski resursi)
4.3. Popis znanstvenih i razvojnih projekata na kojima se temelji doktorski program
4.4. Institucijsko rukovođenje doktorskim programom
4.5. Ugovorni odnosi između studenata i nositelja doktorskog studija, odnosno suradnih 
        institucija: za stjecanje kreditnih bodova, izvođenje istraživačkog rada, obranu 
       doktorske disertacije, ostvarivanje obveznih i izbornih aktivnosti
4.6. Imena nastavnika i suradnika koji će sudjelovati u izvođenju svakog predmeta pri    
       pokretanju studija. Podaci o svakom angažiranom nastavniku
4.7. Popis nastavnih radilišta (nastavnih baza) za provođenje studija (nastave i   
      istraživačkog rada)
4.8. Optimalan broj studenata koji se mogu upisati s obzirom na prostor, opremu i broj 
      nastavnika, posebno obzirom na broj potencijalnih voditelja doktorskih tema
4.9. Procjena troškova izvedbe doktorskog programa i trošak studija po studentu
4.10. Financiranje doktorskog programa:
        Izvori financiranja doktorskog programa
4.11. Kvaliteta doktorskog programa:
         - Način praćenja kvalitete i uspješnosti izvedbe doktorskog programa, a posebno 
         način sudjelovanja studenata u ocjenjivanju studijskog programa
         - Praćenje realizacije ciljeva doktorskog programa (stjecanje znanja i vještina, 
         ovladavanje tehnikama, vještine relevantne za zapošljavanje izvan akademskih 
         institucija, zapošljavanje, alumni)
- Institucijski mehanizmi za unaprjeđenje kvalitete doktorskog programa   
(samoevaluacijski postupci, evaluacijski postupci, anketiranje studenata, istraživanje uspješnosti provođenja programa, indikatori uspješnosti)

PLAN I PROGRAM DOKTORSKOG STUDIJA PEDAGOGIJE

1. UVOD

1.1.	Razlozi za pokretanje studija

Pedagogija kao društvena znanost dominantno je usmjerena na znanstvena-istraživanja odgoja, obrazovanja, školskog sustava, nacionalnog kurikuluma...i kao takva pripada među nacionalne strateške prioritete Republike Hrvatske.
Suvremena pedagogijska znanost danas predstavlja jedno od posebno dinamičnih znanstvenih područja, kako po broju znanstvenih istraživanja tako i prema udjelu u financiranju društvenih istraživanja. Pedagogija je u velikoj mjeri komplementarna s društvenim, humanističkim kao i brojnim drugim znanstvenim disciplinama, dok se u okviru znanosti o odgoju razvilo više desetaka znanstvenih disciplina.    
Poslijediplomski sveučilišni doktorski studij pedagogije interdisciplinarno usmjeren je prema obrazovanju stručnjaka koji će biti osposobljeni provoditi znanstvena istraživanja u okviru znanosti o odgoju, dio je cjeloživotnog obrazovanja pedagoga, u kojem su predviđeni i razni drugi oblici specijalističkih, stručnih i postdoktorskih studija.  
Poslijediplomski doktorski studij pedagogije utemeljen je na kompetitivnim znanstvenim istraživanjima i kompetencijama potrebnim za razvitak društva temeljenog na znanju.
U Republici Hrvatskoj postoji izrazita potreba profesionalnog sektora za znanstvenicima/sveučilišnim profesorima iz područja pedagogijske znanosti: preddiplomski i diplomski studij pedagogije  na odsjecima/odjelima za pedagogiju pet hrvatskih sveučilišta: Zagreb, Rijeka, Zadar, Osijek i Split; stjecanje pedagoške komptencije (odgajatelja, učitelja i nastavnika u srednjim školama) na filozofskim, prirodoslovno-matematičkim, kineziološkim i učiteljskim fakultetima, muzičkim i likovnim akademijama; znanstvena istraživanja na području pedagogije u institutima, agencijama, zavodima i državnim ministarstvima, kao i institucijama iz područja predškolskog/školskog odgoja i obrazovanja, visokoškolske nastave, obrazovanja odraslih, cjeloživotnog obrazovanja i profesionalnog razvoja. Osim doktorskog studija pedagogije na Odsjeku za pedagogiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu ne realizira se u Hrvatskoj niti jedan doktorski studij iz znanstvenog polja pedagogije
Poslijediplomski sveučilišni doktorski studij pedagogije realizira se na načelima bolonjskog procesa i promiče suradnju s drugim fakultetima, sveučilištima i institutima u Hrvatskoj i svijetu. Organizacijski je povezan sa Zavodom za pedagogiju gdje polaznici sudjeluju u radu znanstveno-istraživačkog programa (i pojedinačnih projekata). 
Poslijediplomski doktorski studij pedagogije koncipiran je na razini suvremenih svjetskih znanstvenih spoznaja, uvažavajući razvoj i bogatu tradiciju, gdje se pedagogija u Hrvatskoj, studira kontinuirano na Mudroslovnom/Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu od 1895. godine.
Suvremeni pristup: plan i program, oblici nastave i znanstveno-istraživačka orijentacija, osigurava kvalitetu studija i usporedivost sa sličnim doktorskim studijima pedagogije u Europi (Universität Hamburg - Studium Erziehungswisenschaft, Karlovo sveučilište Prag – doktorski studij pedagogije).

1.2. Dosadašnja iskustva predlagača u provođenju poslijediplomskih studija

Odsjek za pedagogiju ima dugogodišnje iskustvo u provođenju poslijediplomskih znanstvenih magistraskih studija. Od utemeljenja poslijediplomskog studija 1967. do kraja 1980. godine, koji je bio organiziran u šest generacija polaznika, iz područja pedagogijske znanosti na Odsjeku za pedagogiju Filozofskog fakulteta magistrirala su 32 studenta. U razdoblju od 1961. do 1980. doktorat iz pedagogije obranilo je 20 kandidata.
U razdoblju od 1987. do 1998. godine nije bilo poslijediplomskog studija pedagogije. Ipak su od 1981. do kraja 1997. godine, kao polaznici dotadašnjih ciklusa, magistrirala iz područja pedagogijske znanosti 62 pristupnika, a u istom razdoblju doktorirala su iz područja pedagogije 53 pristupnika. Do 2003. godine još je 6 polaznika magistriralo i 8 doktoriralo na Odsjeku za pedagogiju. 
Poslijediplomski magistarski znanstveni studij pedagogije obnovljen je i inoviran akademske godine 1998/99. Tada se upisalo više od četrdeset studenata, pedagoga, ali i pristupnika koji su završili neki drugi srodni svučilišni studij. Studij je bio organiziran u više znanstvenih studijskih usmjerenja: Teorije škole i upravljanje školskim sustavom, Predškolski odgoj u institucionalnom i obiteljskom okruženju, Interkulturalna pedagogija, Pedagogija slobodnog vremena i Povijest hrvatske pedagogije i školstva. 
Za posljednje dvije generacije, akademske godine 2000/2001. i 2003/2004., poslijediplomski studij pedagogije općeg je smjera, sa širokim mogućnostima izbora područja i teme magistarskog rada unutar predviđenih kolegija, a do sada je magistriralo (predalo magistarski rad ili im je prihvaćen sinopsis) više od 24 od 41 upisanog studenata.

1.3. Otvorenost studija prema pokretljivosti studenata

Pokretljivost je osigurana unutar Filozofskog fakulteta i Sveučilišta u Zagrebu budući da se čak 40 ECTS bodova može steći  izborom kolegija s drugih dokorskih studija.
Struktura i koncepcija doktorskog studija pedagogije  omogućava polaznicima da dio sadržaja u okviru modula/kolegija realiziraju na drugim hrvatskim i/ili inozemnim sveučilištima, kao i da se studenti s drugih sveučilišta uključe u zagrebački doktorski studij pedagogije. 

1.4. Mogućnost uključivanja studija u zajednički program s inozenim sveučilištima  
      (jointstudy programme)
Predviđa se zajednički program u suradnji s Filozofskim fakultetom Karlovog sveučilišta u Pragu na realizaciji dijela studija (modula), kao i suradnja u izvođenju nastave. 

2. OPĆI DIO

2.1. Naziv studija: Poslijediplomski doktorski studij pedagogije
                         
Smjer: 
1.	Kurikulum suvremenog odgoja i škole 
2.	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju

Poslijediplomski doktorski studij pedagogije realizira se u okviru znanstvenog područja društvenih znanosti, znanstvenog polja: 5.07. Pedagogija

2.2. Nositelj studija i suradne ustanove: 

Odsjek za pedagogiju, Filozofskog fakulteta u Zagrebu
(koji ima status ovlaštene ustanove za provođenje postupka izbora u znanstvena zvanja iz znanstvenog polja pedagogija i ima pravo provedbe postupka stjecanja doktorata).

U realizaciji doktorskog studija pedagogije sudjeluju i sveučilišni profesori izvan Odsjeka za pedagogiju, Filozofskog fakulteta i Sveučilišta u Zagrebu, studija pedagogije hrvatskih sveučlišta (Rijeka, Zadar, Osijek, Split)  i inozemstva (Sveučilište u Mostaru, Univerzitet u Sarajevu, Karlovo sveučilište u Pragu i druga), kao nositelji kolegija, izvođači, vanjski suradnici i mentori.
Suradne ustanove i vanjske suradnike predlaže Vijeće doktorskog studija pedagogije.

2.3. Institucijska strategija razvoja doktorskih programa

Ustroj doktorskog studija pedagogije potiče procese povezivanja znanstveno-istraživačkih programa i projekata, kao i drugih sveučilišta, te produkciju i aplikaciju znanja u znanstvenim institutima, privatnom i javnom sektoru. Studij je organiziran po modularnom principu, što omogućuje uključivanje cijelog studija ili njegovih pojedinih modula u zajedničke programe s inozemnim sveučilištima (joint study programme).

2.4. Inovativnost doktorskog programa

Polazeći od stalnih i brzih nagnuća i promjena u svijetu otvorenih znanosti, kurikulum poslijediplomskog dokorskog studija pedagogije, pedagoški je sadržajan, tematski aktualan, organizacijski moderan i metodički raznolik. 
Doktorski studij pedagogije slijedi koncepciju sličnih studija u svijetu, no istodobno ima i  karakeristike koje su specifične za tradiciju hrvatske pedagogije. 
Tematski kolegiji unutar pojedinog smjera/modula birani su tako da selektivno, a ne sustavno kao kod dodiplomskog studija, što više odraze suvremene tijekove i interdisciplinarni znanstveni tretman pedagoških pojava te potaknu svakog polaznika da u okvirima osobnih stručno-znanstvenih promišljanja, interesa, motiva i prakse pronađe svoja individualna usmjerenja koja će završno iskazati izborom, izradom i obranom doktorskog rada.

2.5. Uvjeti upisa na studij

Doktorski studij pedagogije mogu upisati studenti koji su završili sveučilišni diplomski studij pedagogije (i srodnih znanosti) i time stekli 300 ECTS bodova ili studenti koji su diplomirali četvereogodišnji sveučilišni dodiplomski studij pedagogije (i srodnih znanosti) po studijskom sustavu prije 2005. godine.
Srodne znanosti iz područja društvenih znanosti su: informacijske i komunikacijske znanosti, sociologija, psihologija i edukacijsko-rehabilitacijske znanosti, kao i pojedine znanstvene discipline iz društvenog, humanističkog (filozofija) i drugih znanstvenih područja koje imaju nastavničko usmjerenje.
Odobrenje upisa (i eventualne) razlikovne ispite predložit će (za svaki pojedini slučaj) Vijeće poslijediplomskog doktorskog studija pedagogije, a odobriti Fakultetsko vijeće. 
Za polaznike koji su po studijskom sustavu prije 2005. apsolvirali ili stekli magisterij znanosti Vijeće doktorskog studija pedagogije donijet će odluku u kojoj će im se mjeri to priznati, odnosno odrediti obveze na doktorskom studiju.

2.6. Kriteriji i postupci odabira polaznika

Za odbir i upis polaznika doktorskog studija pedagogije određeni su opći i posebni kriteriji:

o	srednja ocjena tijekom diplomskoga studija  (ili četverogošnjeg sveučilišnog studija po studijskom sustavu prije 2005.) – najmanje  4
o	motivacija za znanstveno-istraživački rad u području pedagogije

Polazinici će se birati na temelju uspjeha u prethodnom studiju i rezultata prijemnog postupka na kojem će se ispitati motivacija za studij i sklonost znanstvenom istraživanju.
Način i sadržaj prijemnog postupka određuje Vijeće poslijediplomskog doktorskog studija pedagogije. 

2.7. Kompetencije koje student stječe završetkom studija, mogućnosti nastavka   
       znanstveno-istraživačkog rada, mogućnosti post-doktorskog usavršavanja, te  
       mogućnosti zapošljavanja u javnom i privatnom sektoru.

Završetkom doktorskog studija pedagogije student će se moći samostalno baviti znanstvenim istraživanjima u području znanosti o odgoju. 
Teorijske odrednice, znanstveno-istraživačka orijentacija i interdisciplinarni pristup doktorskog studija omogućavaju završenim studentima samostalno istraživanje općih i posebnih pedagoških problema iz raznolikih područja pedagogijske teorije i pedagoške prakse, kao i sudjelovanje u znanstveno-istraživačkim projekatima, u zemlji i inozemstvu.
Znanstveni stupanj i stečeni ECTS bodovi omogućit će diplomantima post-doktorsko usavršavanje na kraćim i duljim programima u zemlji i inozemstvu kao dijela cjeloživotnoga obrazovanja.
Diplomanti doktorskog studija pedagogije moći će se zaposliti u različitim segmentima javnog i privatnog sektora, akademskom obrazovanju iz područja pedagogije, fakultetima i visokim učilištima, istraživačkim institutima, državnim ministarstvima i drugim institucijama, kao i dalje se samostalno razvijati i stjecati znanstvena, odnosno znanstveno-nastavna zvanja.

3. OPIS PROGRAMA

3.1. Struktura i organizacija doktorskog programa

Doktorski studij pedagogije predviđen je u trajanju od tri godine, a koncipiran je tako da se može studirati uz puni angažman /"full-time"/ (redoviti studenti) ili studij s dijelom radnog vremena "part-time" u dvostruko duljem trajanju.
Studij je organiziran u dva smjera unutar kojih su u modulima grupirana odgovarajuća tematska područja/discipline. Neposredna nastava unutar pojeding smjera/modula predviđena je u manjem opsegu, budući da je koncepcija studija usmjerena na individualni i samostalni rad studenta: individualne konsultacije s predavačima, mentorski i konzultativni pristup, individualni program studija (privatissimum)..., tijekom trajanja cijelog studija i izrade doktorske disertacije.
Struktura doktorskog studija pedagogije predviđa raznolike aktivnosti studenta:
o	sudjelovanje u nastavi tijekom prve i druge godine studija;
o	kontinuirani rad s mentorom;
o	znanstveno-istraživački rad;
o	sudjelovanje na znanstvenim skupovima/kolokvijima
o	objavljivanje znanstvenih radova u relevantnim časopisima.
Postupak izbora mentora, sudjelovanja u znanstveno-istraživačkim projektima, prijave i izrade doktorskog rada provodit će se u skladu s Pravilnikom o poslijediplomskom studiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu i odlukama Vijeća poslijediplomskog doktorskog studija pedagogije.

3.2. Popis obveznih i izbornih predmeta i/ili modula s brojem sati aktivne nastave 
       potrebnih za njihovu izvedbu i brojem ECTS bodova.

Smjer: Kurikulum suvremenog odgoja i škole 
         
            Voditelji: prof.dr.sc. Vlatko Previšić
                            prof.dr.sc. Neven Hrvatić

STUDIJSKI MODULI

       MODUL 1. -  KURIKULARNE TEORIJE

KOLEGIJI   	
BROJ SATI	
ECTS	
STATUS	
VODITELJ	
Teorijsko-metodološka struktura i filozofija kurikuluma	20	10	O	V. Previšić	
Metodologijski pristupi istraživanju kurikuluma	20	10	O	A. Sekulić-Majurec	
Didaktičke okosnice kurikuluma	15	5	I	V. Jurić	
Kurikularne odrednice suvremene nastave	15	5	I	V. Jurić	
Sukonstrukcija skrivenog kurikuluma	15	5	I	V. Previšić	
Kurikularni standardi	15	5	I	M. Palekčić	
Odgojne paradigme u pedagogiji	15	5	I	D. Vican	

       MODUL 2. -  ŠKOLSKI KURIKULUM

KOLEGIJI   	
BROJ SATI	
ECTS	
STATUS	
VODITELJ	
Kurikulum suvremene škole	20	10	O	V. Jurić	
Metodologija izgradnje školskog kurikuluma	20	10	O	A. Sekulić - Majurec	
Lokalni, nacionalni i internacionalni standardi školskog kurikuluma	15	5	I	M. Palekčić	
Alternativne i privatne škole	15	5	I	V. Previšić	
Eksterno i interno vrednovanje školskog kurikuluma	15	5	I	M. Matijević	
Školski sustav kao kurikulrani okvir	15	5	I	V. Strugar	

MODUL 3. -  KURIKULUM SOCIJALNIH KOMPETENCIJA I ODNOSA U ŠKOLI

KOLEGIJI   	
BROJ SATI	
ECTS	
STATUS	
VODITELJ	
Socijalizacijski procesi u obrazovanju	20	10	O	V. Previšić	
Poremećaji u ponašanju djece i mladeži	15	5	I	S. Uzelac
D. Buoillet	
Preventivni i resocijalizacijski sadržaji i procesi	15	5	I	V. Previšić	
Integracija djece s posebnim potrebama u odgoju i školi	15	5	I	N. Hrvatić	
Pedagoška dijagnostika	15	5	I	M. Palekčić	

MODUL 4. -  KURIKULUM NASTAVNIČKE KOMPETENCIJE

KOLEGIJI   	
BROJ SATI	
ECTS	
STATUS	
VODITELJ	
Profesionalne kompetencije nastavnika	20	10	O	M. Palekčić	
Standardi nastavničke izobrazbe	15	5	I	M. Palekčić	
Organizacija i sadržaji izobrazbe nastavnika	15	5	I	S. Bašić	
Modeli izobrazbe nastavnika	15	5	I	N. Hrvatić	
Dokimološka i dijagnostička kompetencija nastavnika	15	5	I	V. Jurić	

MODUL 5. -  INTERKULTURALNI KURIKULUM

KOLEGIJI   	
BROJ SATI	
ECTS	
STATUS	
VODITELJ	
Interkulturalni kurikulum suvremenog obrazovanja	20	10	O	N. Hrvatić	
Interkulturalno obrazovanje i škola	15	5	I	V. Previšić	
Europski pristup obrazovanju za demokratsko građanstvo	15	5	I	V. Spajić - Vrkaš	
Pojmovni modeli kulture	15	5	I	V. Katunarić	
Interkulturalne kompetencije nastavnika	15	5	I	E. Piršl	

MODUL 6. -  PEDAGOŠKI MENADŽMENT

KOLEGIJI   	
BROJ SATI	
ECTS	
STATUS	
VODITELJ	
Pedagoški menadžment u obrazovanju	20	10	O	V. Jurić	
Struktura i operativni postupci u menadžmentu	15	5	I	V. Jurić	
Pedagoška razvojno-savjetodavna djelatnost u obrazovanju	15	5	I	S. Staničić	
Školski i razredni menadžment	15	5	I	I. Batarelo	
Upravljanje i stručno-pedagoško vođenje škole	15	5	I	N. Hrvatić	

Smjer: Rani odgoj i obrazovanje u institucijskom i obiteljskom okruženju 

            Voditelji: prof.dr.sc. Arjana Miljak
                            prof.dr.sc. Dubravka Maleš

STUDIJSKI KOLEGIJI

KOLEGIJI   	
BROJ SATI	
ECTS	
STATUS	
VODITELJ	
Kurikulum ranog odgoja	20	10	O	A. Miljak	
Rani odgoj djeteta u obitelji	20	10	O	D. Maleš	
Metodologijski pristup izradi kurikuluma ranog odgoja	20	10	O	A. Miljak
E. Slunjski	
Vrtić – organizacija ranog odgoja i obrazovanja, koja uči	20	10	O	A. Miljak
E. Slunjski	
Rani odgoj djece s posebnim potrebama i pravima	20	10	O	A. Sekulić-Majurec	
Alternativni pristupi ranom odgoju	20	10	O	S. Bašić	
Indikatori kvalitete (kurikuluma) ranog odgoja	20	10	O	M. Ljubetić	
Obitelj, vrtić i zajednica – nove smjernice za praksu, istraživanje i vrednovanje	20	10	O	D. Maleš	
Suvremeni trendovi u obrazovanju odgajatelja	15	5	I	J. Krstović	
Kurikulumi ranog odgoja u svijetu	15	5	I	A. Miljak	
Istraživanja ranog odgoja relevantna za rani odgoj i obrazovanje	15	5	I	A. Sekulić-Majurec	
Metodologija rada na izradi doktorske disertacije	15	5	I	A. Sekulić-Majurec	
Povijesni pregled misli o ranom odgoju	15	5	I	I. Dumbović	
Rano djetinstvo i prava djeteta	15	5	I	D. Maleš	

3.3. Obvezne i izborne aktivnosti (sudjelovanje na seminarima, konferencijama, 
       okruglim stolovima i sl.) i kriteriji za njihovo izražavanje u ECTS bodovima.

Studijske obveze studenata:
1.	Studenti doktorskog studija pedagogije upisani u peti semestar studija (magistri znanosti iz područja pedagogije) imaju studijsku obvezu objaviti samostalno jedan (1) znanstveni članak u referiranom znanstvenom časopisu iz područja pedagogije u Hrvatskoj ili inozemstvu i sudjelovati aktivno na jednom domaćem ili međunarodnom znanstvenom skupu iz šireg područja pedagogije (što treba biti vidljivo u programu skupa), do predaje doktorskog rada.
2.	Studenti doktorskog studija pedagogije upisani u četvrti semestar studija (studenti, apsolventi ranijeg magistarskog znanstvenog studija pedagogije i magistri iz srodnih znanosti) imaju studijsku obvezu objaviti samostalno dva (2) znanstvena članka od kojih jedan (1) u referiranom znanstvenom časopisu, a drugi u časopisu, zborniku ili znanstvenoj knjizi iz područja pedagogije u Hrvatskoj ili inozemstvu, sudjelovati aktivno na jednom domaćem ili međunarodnom znanstvenom skupu iz šireg područja pedagogije (što treba biti vidljivo u programu skupa), te objaviti jedan (1) prikaz strane knjige iz šireg područja pedagogije (objavljenje u posljednje dvije godine). Sve ove obveze potrebno je izvršiti do predaje doktorskog rada.
3.	Studenti doktorskog studija pedagogije upisani u prvi semestar studija  (imaju studijsku obvezu objaviti samostalno dva (2) znanstvena članka u referiranim znanstvenim časopisima iz područja pedagogije u Hrvatskoj ili inozemstvu, sudjelovati aktivno na dva (2) domaća ili međunarodna znanstvena skupa iz područja pedagogije (što treba biti vidljivo u programu skupa), te objaviti dva (2) prikaza strane knjige iz šireg područja pedagogije (objavljenje u posljednje dvije godine). Sve ove obveze potrebno je izvršiti do predaje doktorskog rada.

U okviru konzultativno-mentorskog rada posebno se vrednuju studijske obveze studenata: objavljen rad u referiranom znanstvenom časopsisu boduje se 5 ECTS, izlaganje na domaćem znanstvenom skupu 3 ECTS, izlaganje na međunarodnom znanstvenom skupu 5 ECTS, objavljivanje prikaza strane knjige 2 ECTS. 

3.4. Opis svakog predmeta 

Naziv modula	Kurikularne teorije	
Naziv kolegija	Teorijsko-metodološka struktura i filozofija kurikuluma	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Vlatko Previšić, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS – bodovi	10	
Broj sati po semestru	20	
Opće i specifične kompetencije	
Polaznici trebaju upoznati i usvojiti različite torijske pristupe i filozofska polazišta određenja cilja i zadataka u strukturiranja kurikuluma kao strategije optimalnog puta odgojno-obrazovne prakse: pojmovno-kategorijalni aparat; metodologiju istraživanja i izrade kurikuluma; različite znanstvene interpretacije i dileme kurikularne problematike; kritičko promatranje kurikuluma u odgoju, obrazovanju i školi.  	
Okvirni sadržaj kolegija	
Teorijska polazišta, filozofija i metodologija izrade (nacionalnog) kurikuluma. Značenje, sadržaj i struktura kurikuluma u pedagogijskoj teoriji i odgojnoj praksi. Komparativna analiza različitih teorijskih pristupa i praktičnih pokušaja izrade nacionalnih kurikuluma. Didaktičke transformacije suvremenog kurikuluma. Kurikularna mreža u određivanju cilja, zadataka, sadržaja, nastavne tehnologije, kadrovske infrastrukture i evaluacije odgoja i obrazovanja na različitim instancama. Hrvatski nacionalni i školski kurikulum: polazišta, orijentacija, opće-posebno, standardi, sistematizacija. Kurikulum kao projekt reforme i inovacije u razvoju hrvatskog školstva.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
                    Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Aronowitz, S., Giroux, A. (1991). Postmodern Education: politics, culture and social criticism. Minnesota Press.
2.	Gudjons, H. Teske, R. (1992). Didaktičke teorije. Educa: Zagreb.
3.	Hacker, H. (1979). Elemente des Curriculums. Ludwig Auer: Donauwört.
4.	Marsh, J.C. (1994). Kurikulum: temeljni pojmovi. Educa: Zagreb.
5.	Robinsohn, S.B. (1972). Bildungsreform als Revision des Curriculum. Luchterhand: Neuwied/Berlin.
6.	Stenhouse, L. (1995). An Introduction to Curriculum Reasearch and Develpoment. Hainemann: London. 	
Izborna literatura	
1.	Hameyer, U. (Hg.) (1983). Handbuch der Curriculumforschung. Weinheim/Basel.
2.	Mijatović, A., Previšić, V., Žužul, A. (2000). Kulturni identitet i nacionalni kurikulum. Napredak, vol.141,br.2.
3.	Pedagogijska istraživanja. Vol. II, br.2. (Kurikulum – tema broja).
4.	Poljak, V. (1984). Didaktičke inovacije i pedagoška reforma škole. Školske novine: Zagreb.	

Naziv modula	KURIKULARNE TEORIJE	
Naziv kolegija	Metodologijski pristupi istraživanju kurikuluma	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum  suvremenog odgoja i škole	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Ana Sekulić-Majurec, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	10	
Broj sati po semestru	20	
Opće i specifične kompetencije	
Osposobiti studente za planiranje i provođenje znanstvenih istraživanja u području tvorbe, provedbe i  i evaluacije školskog kurikuluma te izradu ogovarajućih izvješća o istraživanjima.  	
Okvirni sadržaj kolegija	
Školski kurikulum: specifičnosti koje treba istražiti. Tri paradigmatske odrednice istraživanja školskog kurikuluma. Epistemološki problemi istraživanja. Kritička teorija i istraživanje kurikuluma. Nastavnici kao istraživači
Naturalistički i etnografski pristupi istraživanju. Istraživanja školske i prosvjetne dokumentacije. Situacijske analize: procjene i analize potreba. Istraživanja prosvjetne politike.Narativna istraživanja. 
Kritička analiza diskursa. 
Etički problemi istraživanja školskog kurikuluma. 	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Cohen, L.  et all (2001), Research Methods in Education London: Routledge/Falmer. 
2.	Denzin, N. K. (1994): Handbook of  Qalitative Research. London: Sage.
3.	Foster, P. (1996),  Observing Schools (A Methodological Guide). London: Paul Chapman Publishing Ltd. 
4.	Fraenkel, J.R., Wallen, N.E.(1993), How Design and Evaluate Research in Education. New York: Mc Graw Hill. 
5.	Granheim, M. et all (1990), Evaluation as policy making. London: Jessica Kingsley Press. 
6.	Keeves, J.P., Lakomski, B. (1999), Issues in Educational research. Oxford: Pergamon
7.	Mejovšek, M. (2003), Uvod u kvalitativne metode znanstvenog istraživanja u društvenim i humanističkim znanostima. Jastrebarsko: Naklada Slap.	
Izborna literatura	
1.	Fulgosi,  A. (1979), Faktorska analiza. Zagreb: Školska knjiga.
2.	Milles, M. at all (1994), Gualitative Data Analysis. London: Sage.
3.	Quinn,  P. M. (1988), How to use Qualitative Methods in Evaluation. Lonsdon: Sage.
4.	Silverman, D. (1993), Interpreting Qualitative data. (Methods for Analyzing Talk, Text and Interaction).    London: Sage. 
5.	Stake, R. E. (1995), The Art of Case Study Research. London: Sage
6.	Vujević, M. (2001), Uvođenje u znanstveni rad  u području društvenih znanosti. Zagreb: Školska knjiga. 	

Naziv modula	KURIKULARNE TEORIJE	
Naziv kolegija	Didaktičke okosnice kurikuluma	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Vladimir Jurić, red. prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Studij unutar ovog kolegija omogućava povezivanje teorija kurikuluma i didaktičkih teorija, te mu je svrha u identifikaciji različitih teorijskih polazišta i kriterija važnih za nastanak teorijskih modela. Nadalje, omogućava studentima samostalnu «izgradnju» modela uz kritički odnos spram njih kao i onih već poznatih, imajući pri tome na umu da kurikulum implicite «komunicira» s poznatim obrazovnim strategijama. 	
Okvirni sadržaj kolegija	
Didaktika i/ili kurikulum. Didaktika kao implicitna teorija obrazovanja i teorija nastave. Teorijski pristupi nastavi i obrazovanju (speciocentristički, pedocentristički, racionalistički, emocionalni, radni, emancipacijski, sustavni, relativni). Strukturne okolnosti nastave. Strukturiranje didaktike. Zajedničke točke u većini didaktika (ciljevi, sadržaji, procedure, metode, sredstva, vrednovanje, organizacija nastave i dr.). Teorijska polazišta i utemeljenja didaktika.
Povezanost kurikularnih i didaktičkih struktura (sustava). Teorije kurukuluma i njegov razvoj. Izrada i upravljanje kurikulumom. Orijentacije kurikuluma (strukturna, disciplinom određena, znanstvena, taksonomijska), Kurikularna didaktika. Kurikulum i njegove temeljne odrednice (kurikularni krug; situacija, ciljevi, sadržaj, metode, evaluacija), Izrada i upravljanje kurikulumom.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Klafki i dr. (1992). Didaktičke teorije. Educa, Zagreb
2.	Marsh, C. J. (1994). Kurikulum: temeljni pojmovi. Educa, Zagreb
3.	Burkhard, Ch i Heanisch , H. (urednici). (2002). Schulkurikulummarbeit auf dem Prüfstand; Ergebnisse der Evaluation. Landesinstitut für Schule, Bönen
4.	Krall, Th. i dr. (urednici). (2002). Schulinterne Evaluatuon. Freie und Hansestadt Hamburg, Hamburg
5.	Passmore, J. (1980). The Philosophy  of Teaching, Duckworth, London 	
Izborna literatura	
1.	Barrow, R. & Woods R. (1988). An Introduction to Philosophy of Education, Routledge, London and New York 
2.	Bognar, L. i Matijević, M. (2002). Didaktika, Školska knjiga, Zagreb
3.	Fischenich, R. (1999). Schulkurikulumme und Evaluation in Hessen. Hessiches Kultusministerium und Hessiches Landesinstitut für Pädagogik (HeLP), Hessen
4.	Jurić, V. Pičuljan. Z., Staničić, S., Silov, M., Mušanović, M. (ur.). (1993). Praćenje i vrednovanje odgojno-obrazovnog procesa. U: Priručnik za ravnatelje, Zagreb: Znamen, 337-351. 
5.	Nixon, J., Martin. J., Mckeown, P. i Rrnson, S. (1996). Encouraging learning. Open Unuversity Press, Suffolk 
6.	Poljak, V., (1984). Didaktičke inovacije i pedagoška reforma škole, Školske novine, Zagreb 	

Naziv modula	KURIKULARNE TEORIJE	
Naziv kolegija	Kurikularne odrednice suvremene nastave	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Vladimir Jurić, red. prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Na osnovi pojmovnika u didaktici uvoditi studente u pojmovnik nastavnog kurikuluma. Osposobljavati studente za poredbene analize kurikalarnih modela i didaktičkih modela u smislu pitanja; didaktika i/ili kurikulum. Izradom nacrta s projekcijom kurikularnih modela na nastavu pridonositi razumijevanju kurikularnih dimenzija u nastavi i svrsishodnosti primjene nastavnog kurikuluma. 	
Okvirni sadržaj kolegija	
Kurikularne sastavnice nastave, poticajne i ograničavajuće posljedice  nastavnog kurikuluma, optimalizacija operacionalizacije, ciljevi nastave u kurikularnim teorijama, hijerarhija i razine ciljeva kao preliminarni predmet rasprave, kurikularni krug (otvorenost – zatvorenost), učinak kurikuluma na kvalitet nastave (na motivaciju, učenje, poučavanje, nastavne strategije, primjenu medija, uloge učenika i nastavnika, interaktivnost, nastavničku kompetenciju, standarde znanja, koncepcije nastave, inovacije u nastavi, okruženje za učenje, upravljivost nastavnog procesa), kurikulum i otklanjanje tradicionalno ometajućih čimbenika u nastavi, vrednovanje ishoda nastave u svjetlu kurikuluma. 	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Klafki i dr. (1992). Didaktičke teorije. Educa, Zagreb
2.	Knoll, G. (2005). Profesionalna didaktika između vanjskog upravljanja i samousmjeravanja učenja. U: Pedagogijska istraživanja 2 (1), str. 59-68.
3.	Peterssen, W. H. (2001). Didaktik und Curriculum/Lehrplan. U: Padagogik – Handbuch fur Studium und Praxis, Oldenbourg, str. 743-760.
4.	Strmčnik, F. (2001). Didaktika – osrednje teoretične teme. Znanstveni inštitut Filozofske fakultete u Ljubljani, Ljubljana	
Izborna literatura	
1.	Bognar, L. i Matijević, M. (2002). Didaktika. Školska knjiga, Zagreb
2.	Gudjons, H. (2003). Frontalunterricht – neu entdeckt. Klinkhardt, Bad Heilbrunn/Obb.
3.	Kyriacou C. (2001). Temeljna nastavna umijeća. Educa, Zagreb
4.	Meyer, H. (2002). Didaktika razredne kvake; rasprave o didaktici, metodici i razvoju škole. Educa, Zagreb
5.	Neuweg, G.H. (2004). Figure uspostavljanja odnosa između učiteljskog znanja i učiteljskog umijeća. U: Pedagogijska istraživanja I (1), str. 121-136.
6.	Plöger, W. (1988). Argumentationsebenen in didaktischen Theorien. U: Bildung und Erziehung, 41  (4), str. 445-457.
7.	Schittko, K. (1989). Ansätze zu einer kritischen Didaktik. U: Die Deutsche Schule, 72, str. 652-659. 	

Naziv modula	Kurikularne teorije	
Naziv kolegija	Sukonstrukcija skrivenog kurikuluma	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Vlatko Previšić, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatni	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS – bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Studenti će u okviru standardnih vrsta i kategorija kurikuluma upoznati tzv. skriveni kurikulum različitih neplaniranih odgojnih i obrazovnih utjecaja: društvene sredine, kulture, obitelji, vršnjačkih skupina, neformalnih čimbenika i socijalnih odnosa koji vladaju među njima. 	
Okvirni sadržaj kolegija	
Različite vrste, koncepti i kategorije kurikuluma. Sukonstrukcija kurikuluma kao metodološki pristup. Skriveni kurikulum (hidden curriculum) kao neplanirani, vanjski obrazovni utjecaji i „tajni plan učenja“. Implicintni sadržaji nastave. Formalno, neformalno i informalno obrazovanje. Alternativne varijante kurikuluma. Otvoreni i skriveni kurikulum kreativnosti. Kurikulum socijalnih znanja, sposobnosti i vještina u školi. Socijalno ozračje i socijalizacijski procesi u nastavi kao skriveni sukonstrukt školskog kurikuluma. Izvannastavni i izvanškolski sadržaji i oblici rada kao dio kurikuluma suvremenog odgoja i škole.  Socijalne kompetencije i odnosi nastavnika i učenika u školi kao uzroci i učinci prikrivenog kurikuluma. Antipedagogija školskog rada kao predmet skrivenog kurikuluma.      	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	Istraživačka,
terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Aronowitz, S., Giroux, A. (1991). Postmodern Education: politics, culture, anad social criticism.Minnesota   Press.
2.	Baacke, D. (1975). Kommunikation und Kompetenz – Grundlegung einer Didaktik der Kommunikation und ihrer Medien.Juventa: München. 
3.	Bašić, S. (2000). Koncept prikrivenog kurikuluma. Napredak, vol. 141, br. 2.
4.	Buckman, P. (1983). Bildung ohne Schulen. Kösel: München.
5.	March, J. C. (1994). Kurikulum – temeljni pojmovi. Educa: Zagreb. 
6.	Previšić, V. (2005). Kurikulum suvremenog odgoja  škole – metodologija i  struktura. Pedagogijska istraživanja, vol. II, br. 2.
	
Izborna literatura	
1.	Flitner, A. (1987). Für das Leben – Oder für die Schule? Beltz: Weinheim/Basel.
2.	Mijatović-Previšić-Žužul (2000). Kulturni identitet i nacionalni kurikulum.Napredak, vol. 141, br. 2.
3.	Mužić, V. (2000). Učinkovitiji kurikulum koherentnošću sadržaja nastave i primjenom modula. Napredak, vol. 141, br. 2.
4.	Pastuović, N. (1999). Edukologija. (pogl. Teorija kurikuluma: praksiologija obrazovanja i odgoja na mikrorazini). Znamen: Zagreb.	

Naziv modula	KURIKULARNE TEORIJE	
Naziv kolegija	Kurikularni standardi	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum  suvremenog odgoja i škole	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Marko Palekčić, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Pristupnici će steći distinktivna (opća)znanja glede odnosa kurikuluma i standarda u obrazovanju.
Studenti poslijediplomskog (doktorskog) studija steći će vještine prepoznavanja pojedinih teorijsko-metodologijskih pristupa, kao i argumetiranog raspravljanja o kurikularnim standardima u okviru cjelovito shvaćenog školskog sustava.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Kurikulum kao instrument i upravljanja školskim sustavom. Sastavnice kurikuluma. Odnos kurikuluma i nastavnog plana i programa. Teorijsko-metodologijski pristupi u izgradnji kurikuluma. „Susret“ anglosaksonske i europske kulturno-pedagoške tradicije: bitni povijesni momenti i osnovne značajke. Kurikulum i obrazovni standardi. Odnos kurikuluma i (opće) didaktike i pedagogije. Kurikulum, nacionalni obrazovni standardi i kvaliteta nastave.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Benner, D. (2002), Die Struktur der Allgemeinbildung im Kerncurriculum moderner Bildungssysteme. Ein Vorschlag zur bildungstheoretischen Rahmung von PISA. Zeitschrift für Pädagogik, 2002, (1), 68-91.
2.	Bjorg, B., Hopmann, S. (2002), Didaktik and/or Curriculum. An International Dialogue. New York, Washington, D. C./Baltimore, Boston, Bern, Frankfurt am Main, Berlin, Viena, Paris: Peter Lang
3.	Horn, R. A. (2004), Standards. New York: Peter Lang
4.	Klieme, E. u.a.:  Zur Entwicklung nationaler Bildungsstandards. Eine Expertise. Frankfurt: DIPF 2003.
5.	Palekčić, M./Vollstädt, W./Terhart, E./ D. Katzenbach (1999) , Struktura nastavnih sadržaja  i znanja. U knjizi: Osnove suvremene pedagogije, ur. A. Mijatović,  Zagreb, HPKZ, 1999, str. 265-290.     
6.	Marko Palekčić (2005), Utjecaj kvalitete nastave na postignuća učenika. Pedagogijska istraživanja, 2, 2,	
Izborna literatura	
1.	Doebert, H., W.Hoerner/ Botho von Kopp/Wolfgang Mitter (Hrsg.) (2004), Hohengehren Schulsysteme Europas. 2. überarbeitete und korrigierte Auflage. Hohoegehren: Schneider.
2.	Hirsch, J. R. JR.(1999), The Schools WE NEED and Why We Dont Have Them.New York: Anchor Books.
3.	Robinson, S. B. (1981), Bildungsreform als revision des Curriculum und Ein Strukturkonzept für Curriculumentwicklung. Unveränd. Nachdruck. D. 5. Auflage.-Neuwied; Drmstadt: Luchterchand (Arbeitsmittel für Studium und Unterricht).
4.	Tucker, M. S. / J. B. Codding (1998), Standards For Our Schools. How to Set Them, Measure Them and Reach Them. San Francisco: Jossey- Bass Publishers.
5.	Frey, K. (1971), Theorien des Curriculums. Weinheim-Berlin-Basel: Beltz.
6.	Palekčić, M. (2002), Konstruktivizam – nova paradigma u pedagogiji? Napredak, 2002, 4: 403-413.  	

Naziv modula	KURIKULARNE TEORIJE	
Naziv kolegija	Odgojne paradigme u pedagogiji	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	I.	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Dijana Vican, izv. prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Opće: upoznavanje fenomena odgoja,  načela odgoja (i teorija odgoja) u okviru pedagogijske znanosti. 
Specifične: ostvarivanje sadržaja kolegija treba osigurati cjelovit i sistematiziran uvid  u  polazišta teorija odgoja, (kao značajan je dio sposobnosti na kojima bi se trebala temeljiti druga pedagogijska znanja) i osoposobljavanju studenata za kritičko razmatranje pluralizma u pedagogijskoj znanosti i postavljanja dominantnih teorija. 	
Okvirni sadržaj kolegija	
o	Gnoseološka, teleološka, epistemološka i nomotetička određenja pedagogijske znanosti - pedagogijska hermeneutika.
o	Pedagogija i komplementarne znanosti: interdisciplinarne i transdisciplinarne relacije pedagogijske znanosti.
o	Pregled značajnijih europskih tradicijskih teorija u pedagogiji
o	Kulturološki centrirane  teorije odgoja i obrazovanja,
o	Socijalno determinirani modeli teorija odgoja i obrazovanja,
o	Promjene u strukturi rada i posljedice na izmjene u teorijama odgoja
o	Holistički  utemeljene teorije odgoja
o	Radikalne teorije i radikalne kritike teorija odgoja i obrazovanja
o	Postmodernizam: «teorija svega»	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Brüggen, F. (1980), Strukturen pädagogischer Handlungsteori, Freiburg 
2.	König, E.&Zedler, P. (1998), Teorije znanosti o odgoju, Educa Zagreb.
3.	Mijatović, A. (ur.) (1998), Osnove suvremene pedagogije, HPKZ, Zagreb.
4.	Palekčić, M. (2002), Konstruktivizam-nova paradigma u pedagogiji?, Napredak. 143 -4.; 403-413.
5.	Previšić, V. (2002), Postmoderne paradigme u pedagogijskoj teoriji i praksi. U: Rosić, V. Odnos pedagogijske teorije i pedagoške prakse, str.56-63., Filozofski fakultet u Rijeci, Rijeka.	
Izborna literatura	
1.	Cube, F. von  (1977), Erziehungswissenschaft , Stuttgart
2.	Gudjons, H. (1994), Pedagogija -  temeljna znanja. Educa, Zagreb.
3.	Vukasović, A. (2001), Pedagogija, HKZ "MI", Zagreb.	

Naziv modula	ŠKOLSKI KURIKULUM	
Naziv kolegija	Kurikulum suvremene škole	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Vladimir Jurić, red. prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	10	
Broj sati po semestru	20	
Opće i specifične kompetencije	
Omogućiti studentima snalaženje u sastavnicama razvijenijeg školskog kurikuluma (sadržaji i ciljevi, školski život, kultura škole, učinkovitost škole, nastava, školski menadžment, osobnost učitelja/nastavnika ciljevi i strategije razvoja kvalitete, težišne točke, vremenski standardi, oblici zajedničkog rada, rad u školskoj zajednici, kurikulum skrbi i instrumenti evaluacije), kako bi se lakše orijentirali u razradi teme doktorskog rada u ovom području.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Kurikulum i njegove temeljne odrednice (kurikularni krug; situacija, ciljevi, sadržaj, mediji, metode, evaluacija). Teorije kurikuluma i njegov razvoj. Skriveni kurikulum. Izrada i upravljanje kurikulumom. Orijentacije kurikuluma (strukturna, disciplinom određena, znanstvena, taksonomijska). Metodologija izrade školskog kurikuluma i istraživanja njegove učinkovitosti.
Veza kvalitete kurikuluma škole s njenom učinkovitošću, zadovoljenjem potreba učenika, roditelja i učitelja/nastavnika, s funkcijama škole, tendencijama njenog optimalnog razvoja, autonomijom škole i poželjnim organizacijskim modelima na osnovi razvojnog  kurikuluma.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Burkhard, Ch i Heanisch , H. (urednici). (2002). Schulkurikulummarbeit auf dem Prüfstand; Ergebnisse der Evaluation. Landesinstitut für Schule, Bönen
2.	Hameyer, E. /Hrsg./ (1983.). Hdb. der Curriculumforschung, darin: Strukturtheoretische Konzepte 
3.	Jurić, V. (2005). Kurikulum susvremene škole. Pedagogijska istraživanja, 2, (2), 
4.	Marsh, J.C. (1994). Kurikulum: temeljni pojmovi. Zagreb: Educa.	 
5.	Mijatović, A. Previšić, V. i Žužul, A. (2000). Kulturni identitet i nacionalni kurikulum, Napredak, 141. (2), 135-146.
6.	Moon, B.(2001). A Guide to the national Curriculum. Oxford, New York:Oxford University Press.	
Izborna literatura	
1.	Ballauf, Th. (1984). Funktionen der Schule. Köln/Wien, Böhlau 
2.	Mijatović, A. (1998). Obrazovanje za stoljeće znanja XXI. stoljeće, Hrvatsko pedagoški-književni zbor, Zagreb
3.	Ornstein, A.C.& Hunkins, F.P. (1998). Curriculum:Fundations, Principies, and Issues. Boston:Allan&Bacon piblishers 
4.	Mužić, V. (2000). Učinkovitiji kurikulum koherentnošću sadržaja i nastave i primjenom modula. Napredak, 2, 147-155. Zagreb.
5.	Pring, R. (1989). The new curriculum. London: Biddles Ltd.
6.	Schröder, H. (2002.). Lernen, Lehren, Unterricht: lernpsychologische und didaktische Grundlagen. München: Oldenbourg
	
Naziv modula	ŠKOLSKI KURIKULUM	
Naziv kolegija	Metodologija izgradnje školskog kurikuluma	
Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Ana Sekulić - Majurec, red. prof.		
Status kolegija	

Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	10	
Broj sati po semestru	20	
Opće i specifične kompetencije	
Uvoditi studente u logičke konstrukte izgradnje kurikuluma na osnovi poznavanja teorija i polazišta na kojima se zasniva neki kurikularni model. Upoznati ih dometima i ograničenjima u definiranju kurikularnih ciljeva i predviđanju putova njihova ostvarenja. Vježbe izrade preliminarnog instrumentarija u izgradnji kurikuluma s naglaskom za neko specifično područje u svrhu razvijanja sposobnosti izrade jednostavnijih konstrukata. Pri tome će studenti steći spoznaje; kurikulum obrazovanja temelji se na permanentnom stvaranju i narušavanju dinamičke ravnoteže odnosa i veza među svim kurikulumskim elementima, dok se s druge strane temelji na dinamičkoj kompoziciji različitih vrsta kurikuluma i njihovom strukturiranju u inovativnoj formi što obrazovanju daje karakteristiku bogatstva značenja. 	
Okvirni sadržaj kolegija	
Snimanje, kvalifikacija, kvantifikacija orijentacijsko utvrđivanje metoda, postupaka, instrumenata, orijentacijsko utvrđivanje subjekata, odabiranje aktivnosti i poslova, rangiranje utvrdenih aktivnosti prema stupnju važnosti, uvid u iskustva drugih i u literaturu, analiza dosadašnjih vlastitih programa i uvažavanje praćenja i bilježaka, predviđanje upotrebe postojećih instrumenata i izrada novih, procjenjivanje dimenzija programskih sadržaja (informativna, deskriptivna, analitička razina i slično), utvrđivanje povoljnih i nepovoljnih okolnosti za provođenje pojedinih dijelova programa (realni okviri programa), raspoređivanje i okupljanje aktivnosti prema srodnim područjima, raspoređivanje dijelova kurikuluma s obzirom na logične, tematske i vremenske okvire, posebno označavanje dijelova kurikuluma koji su izuzetno važni, planiranje vremenskih rezerva za svaki pojedini dio segment i ukupnih vremenskih rezerva. Poseban naglasak na metodologiji izgradnje kurikuluma s osvrtom na poznate modele.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Dallin, T. (1995). School Development: theories and strategies. London, Cassell.
2.	Jurić, V. (2005). Metodika rada školskog pedagoga, Zagreb, Školska knjiga, (treće dopunjeno i prerađeno izdanje)
3.	Mušanović, M. (1997) Metodologija izrade curriculuma inovativne osnovne škole. u zborniku: Kongres pedagoških delavcev Slovenije - Programska prenova naše osnovne in srednje šole, Portorož , Zveza društev pedagoških delavcev Slovenije, str.150-154.
4.	Vrcelj S., Mušanović M. (2003) Reforma školstva – jesu li moguće promjene škole?, u zborniku: Odgoj, obrazovanje i pedagogija u razvitku hrvatskog društva, Zagreb, HPKZ	
Izborna literatura	
1.	Burkhard, Ch i Heanisch , H. (urednici). (2002). Schulkurikulummarbeit auf dem Prüfstand; Ergebnisse der Evaluation. Landesinstitut für Schule, Bönen
2.	Jurić, V. Pičuljan. Z., Staničić, S., Silov, M., Mušanović, M. (ur.). (1993). Praćenje i vrednovanje odgojno-obrazovnog procesa. U: Priručnik za ravnatelje, Zagreb: Znamen, 337-351. 	

Naziv modula	ŠKOLSKI KURIKULUM  	
Naziv kolegija	Lokalni, nacionalni i internacionalni standardi školskog kurikuluma	
Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Marko Palekčić, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Pristupnici će steći opća znanja glede različitih razina standarda školskog kurikuluma.
Očekujemo da će studenti poslijediplomskog studija razviti specifične vještine analize rezultata različitih međunarodnih istraživanja, kao i kritičke stavove pri interpretaciji rezultata ovih istraživanja.
Studenti će steći kompetentnost u sagledavanju dometa i ograničenost uspostavljanja i mjerenja standarda školskog kurikuluma glede kvalitete škole i nastave.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Temeljne kompetencije učenika kao standardi. Obilježja standarda. Mjerenje standarda.Međunarodna istraživanja u obrazovanju (TIMSS, PISA, BIJU, DESI, IGLU, LAU i dr.). Metodologija istraživanja u obrazovanju. Rezultati međunarodnih empirijskih  ispitivanja. Implikacije međunarodnih istraživanja za kvalitetu škole i nastave. Suodnos lokalnih, nacionalnih i internacionalnih standarda školskog kurikuluma. Svjetski kurikulum.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Brügelmann, H. (Hrsg).: Was leisten unsere Schule? Zur Qualität und Evaluation von Unterricht. Seelze 1999.
2.	Dallin, T. (1995). School Development: theories and strategies. London, Cassell.
3.	Deutsches PISA- Konsortium (Hrsg.) (2001), PISA 2000. Basiskompetenzen von Schülern im internationalen Vergleich.Opladen: Leske + Budrich.
4.	Döbert, H., Fuchs , H-W. (Hrsg.), Leistungmessungen und Innovationsstrategien in Schulsystemen. Ein internationaler Vergleich. New York, Münster, Berlin, München: Waxmann. Fuchs, H.-W.Auf dem Weg zu einem Weltcurriculum? Zum Grundbildungskonzept von PISA und der Aufgabenzuweisung an die Schule. In: Zeitschrift für Pädagogik, 49 (2003), S. 161-179.
5.	Fend, H. (1998), Qualität im Bildungswesen. Schulforschung zu Systembedingungen und Lehrerleistung. München: Juventa.
6.	Palekčić, M. (2005), Utjecaj kvalitete nastave na postignuća učenika. Pedagogijska istraživanja, 2, 2,
7.	Terhart, E. (2002), Nach PISA.Hamburg: EuropaeischeVerlagsanstalt.
8.	Weinert, F. E. (2001), Leistungmessungen in Schulen. Weinheim und Basel:Beltz.	
Izborna literatura	
1.	Helmke, A. (2004), Unterrichtsqualität – erfassen, bewerten, verbessern. (3. Auflage).
2.	Klieme, E. u.a.:  Zur Entwicklung nationaler Bildungsstandards. Eine Expertise. Frankfurt: DIPF 2003.
3.	Koehler, Britte: Rezeption inernationaler Schulleistungsstudien.Wie gehen Lehrkräfte, Eltern und Schulaufsicht mit Ergebnisse schulischer Evaluationsstudienum?(Pädagogische Psychologie und Entwicklungspsychologie, Bd. 46 Berlin/München 2005.)
4.	Maeck, H.: Managementvergleich zwischen öffentlichen Schulwesen und privater Wirtschaft. Konsequenzen für eine schulische Systemevaluation. Neuweed 1999.	

Naziv modula	Školski kurikulum	
Naziv kolegija	Alternativne i privatne škole	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum  suvremenog odgoja i škole 	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Vlatko Previšić, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS – bodovi                                                                                                                                                                          	5	
Broj sati po semestru	10	
Opće i specifične kompetencije	
Upoznati različite alternativne pedagoške ideje (iz povijesti i sadašnjosti), važne (kao alarmi) za funkcioniranje sustava državnih, javnih škola. Komparativno ukazati na pojedinačne elemente kurikuluma alternativnih i privatnih škola u odnosu na javne ustanove odgoja i obrazovanja.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Društvena uvjetovanost pojave alternativnih pedagoških ideja i škola. Znanstvena utemelejnost alternativnih pedagoških pokušaja u praksi odgoja i obrazovanja. Pregled najvažnijih alternativnih i privatnih škola. Pedagoško-didaktičke koncepcije, organizacije i praksa (selektivnih) alternativnih škola (Montessori, Waldorf, Freinet, Summerhil, Laborschule, Barbiana, Tvind i dr.). Današnje privatne škole kao alternativni pokušaji. Pedagoški pluralizam kao sloboda u odgoju. Hrvatska alternativna i privatno-školska scena. Metodološki pristupi istraživanju kurikuluma alternativnih pedagoških ideja i škola.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Dick, L. Van (1984). Alternativschulen. Rowohlt: Reinbek bei Hamburg.
2.	Jakopović, S. (1984). Pokret radne škole u Hrvatskoj. NIRO Školske novine: Zagreb.
3.	Matijević, M. (2001). Alternativne škole. Tipex: Zagreb.
4.	Previšić, V. (1992). Alternativne škole: teorijska polazišta i praktični dosezi. U: Prema slobodnoj školi. Ur.   Ličina-Previšić-Vučak, Institut za pedagogijska istraživanja: Zagreb. 
5.	Walford, G. (1992). Privatne škole. Educa: Zagreb.	
Izborna literatura	
1.	Dryden, G., Vos, J. (2001). Revolucija u učenju. Educa: Zagreb.
2.	Key, E. (2000). Stoljeće djeteta. Educa: Zagreb.
3.	Philipps, S. (1999). Montessori priprema za život. Slap: Jastrebarsko.
4.	Seity, M., Hallwachs, U. (1997). Montessori ili Waldorf. Educa: Zagreb.	

Naziv modula	ŠKOLSKI KURIKLUM	
Naziv kolegija	Eksterno i interno vrednovanje školskog kurikuluma	
Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Milan Matijević, red. prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Poticati studente na istraživanje problema vrednovanja na različitim stupnjevima školovanja, motivirati ih na organiziranje evaluacijskih istraživanja te komparativna proučavanja modela praćenja i ocjenjivanja u nastavnom proceesu. Omogućiti stjecanje dijagnostičkih kompetencija te kompetencija koje su važne za sudjelovanje u procesu untuarnje i vanjske evaluacije na različitim stupnjevima obrazovanja i školovanja.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Modeli praćenja i ocjenjivanja u primarnom i sekundarnom stupnju školovanja u svijetu. Dokimološke funkcije školskih ocjena. Osposobljvanje učitelja za dokimološke funkcije. Mjerenje postignuća. Kvaliteta znanja i kvaliteta učenja. Osiguranje uvjeta za objektivno procjenjivanje. Uspjeh učenika na nacionalnim testovima. Vanjsko vrednovanje. Napredak škole u podizanju postignuća, napredak učenika u učenju, postignuća učenika s obzirom na državnu razinu i /ili na državnim ispitima, povezanost s ostalim indikatorima kvalitete, proces motrenja (praćenja), profili napretka i razvoja učenika, upotrebljivost dobivenih podataka. Međunarodni projekti vrednovanja (PISA i sl.). Državna matura kao projekt vanjske evaluacije. Povezanost vrednovanja zaposlenika i njihovog razvoja sa samovrednovanjem škole i planiranjem razvoja škole.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Anderson, W. Lorin, Krathwohl, David (Ed.), (et. al), (2001), A taxonomy for learning, teaching, and assessing : a revision of Bloom’s taxonomy of educational objectives. New York: Longman.
2.	Burkhard, Ch i Heanisch , H. (urednici). (2002). Schulkurikulummarbeit auf dem Prüfstand; Ergebnisse der Evaluation. Landesinstitut für Schule, Bönen
               Dostupno i na Internet: http://www.eurydice.org.
3.	Evaluation in Education: Thematic Bibliography (2002). Brussels: Eurydice. 32 str. Dostupno i na Internet: http://www.euridyce.org
4.	Fischenich, R. (1999). Schulkurikulumme und Evaluation in Hessen. Hessiches Kultusministerium und Hessiches Landesinstitut für Pädagogik (HeLP), HessenHanna, M. A. And 
5.	Smith, J. (1998). Peers observing peers: The better way to observe teachers. Contemporary Education, 2, 108-111.
6.	Krall, Th. i dr. (urednici). (2002). Schulinterne Evaluatuon. Freie und Hansestadt Hamburg, Hamburg	
Izborna literatura	
1.	Brügelmann, Hans (Hg.), (1999). Was leisten unsere Schulen? Zur Qualität und Evaluation von Unterricht. Kallmeyer, Seelze – Velber
2.	Burkard / Eikenbusch, (2000). Praxishandbuch Evaluation in der Schule. Cornelsen, Berlin.
3.	Evaluation of Schools providing Compulsory Education in Europe (2003). Brussels. European Commision, 155 str.
4.	Jurić, V. Pičuljan. Z., Staničić, S., Silov, M., Mušanović, M. (ur.). (1993). Praćenje i vrednovanje odgojno-obrazovnog procesa. U: Priručnik za ravnatelje, Zagreb: Znamen, 337-351. 
5.	Matijević, Milan (2004), Ocjenjivanje u osnovnoj školi. Zagreb: Tipex. 	

Naziv modula	ŠKOLSKI KURIKULUM	
Naziv kolegija	Školski sustav kao kurikularni okvir	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Vladimir Strugar, izv. prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Usvojiti elemente i raznolike aspekte u pristupu upravljanja školskim sustavom i samom školom te aktualnim istraživanjima koja pokazuju višu razinu djelotvornosti škola. Upoznati studente s elementima školskog sustava i njegovim podsustavima, kao i povezanost s ostalim podsustavima zbog osnovne orijentacije u razinama i vrstama školskih institucija. Istodobno se programom omogućava uvid u složene i isprepletene relacije i djelovanja unutar sustava što može pripomoći u odabiru željenog smjera istraživanja pristupnika. Primjena odgovarajuće metodologije u proučavanju školskog sustava (komparativni pristupi).	
Okvirni sadržaj kolegija	
Specifičnosti globalnog odnosa škola – društvo. Međutjecaj dinamike promjena i razvoja u odnosima škole i društva. Škola kao institucija. Vrste i stupnjevi škola. Zadaće škole: (Poučavanje i obavještavanje, Odgoj, Socijalizacija, Motivacija i kreativnost, Posebne zadaće); Značenje škole: (Položaj i važnost škole, Politička i društvena aktualnost škole, Granice škole). Škola i društvene skupine. Škola i država: (Ustanovljenje moderne škole, Nadležnost države u školskim pitanjima,  Problem privatnih škola); Škola i crkva- vjerske zajednice, Škola i društvo: (Škola kao društvena ustanova, Škola i socijalni napredak); Škola i gospodarstvo: (Pedagoška relevantnost privrede, Dodirne točke škole i gospodarstva), Škola i roditelji: (Institucionalizacija zajedničkog rada, Mogućnost kontakata, Granice kooperacije); Ostali odnosi, Položaj škole naspram društvenih skupina: (Nastanak duhovne moći utjecajem škole, Relativna autonomija škole). 	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Antić, S. (uredio) (1995). Europska orijentacija hrvatskog školstva. HPKZ, Zagreb 
2.	Jurić, V. (1999). Razvojni smjer školskih teorija.  Osnove suvremene pedagogije, HPKZ, Zagreb.
3.	Mijatović, A. (1994). Osnove ustroja školskog sustava. Školske novine, Zagreb
4.	Strugar, V. (2003). Hrvatsko školstvo na prijelazu stoljeća 1996.-2003.: stanje, tendencije i pogled u budućnost. U: H. Vrgoč (ur.), Odgoj, obrazovanje i pedagogija u razvitku hrvatskog društva. Zagreb: Hrvatski pedagoško-književni zbor, str. 44-60.
5.	Vrcelj, S. (2000). Školska pedagogija. Filozofski fakultet, Rijeka	
Izborna literatura	
1.	Antić, S. (1993). Školstvo u svijetu. HPKZ, Zagreb
2.	Cindrić, M. (1998). Pripravnici u školskom sustavu. Empirija, Zagreb 
3.	Gudjons, H., (1994). Pedagogija – temeljna znanja. Educa, Zagreb, (Poglavlje: Teorije škole i obrazovanje, str. 205.-227.)
4.	Jurić, V. (2004). Metodika rada školskog pedagoga. Školska knjiga, Zagreb 
5.	Strugar, V. (1993). Školstvo u Švedskoj. Život i škola, broj 3, str. 221-233.
6.	Strugar, V. (2001). Ususret promjenama sustava odgoja i obrazovanja u Hrvatskoj. Napredak, broj 2, str. 218-224.	

Naziv modula	Kurikulum socijalnih kompetencija i odnosa u školi	
Naziv kolegija	Socijalizacijski procesi u obrazovanju	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Vlatko Previšić, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS – bodovi	10	
Broj sati po semestru	20	
Opće i specifične kompetencije	
Student treba iskoračiti iz tradicionalnog poimanja obrazovanja kao „procesa učenja i poučavanja“, kao i preuskog shvaćanja odgoja, te usvojiti njihov suvremeni interdisciplinarni treman kao „procese međusobno aktivnog stjecanja znanja, odgajanja i socijalizacije“. Škola tek kao jedno od polja organiziranog pedagoškog provođenja odgoja i socijalizacije. 	
Okvirni sadržaj kolegija	
Odgoj, obrazovanje, socijalizacija: pojava, razvoj, određenje i međuodnos. Teorijsko-metodološki pristupi integrativnom istraživanju različitih aspekata socijalizacije u obrazovanju. Socijalizacijska mreža: mjesta, instance, sadržaji, modeli i načini socijalizacije. Škola kao polje socijalizacije: odnosi među glavnim činiteljima; socijalizacijski oblici organizacije nastave; asocijalne i antipedagoške pojave u školi; škola kao odgojno-socijalna zajednica. Neformalni i informalni socijalizacijski procesi u obrazovanju: mediji, slobodno vrijeme, sub-kultura, vršnjačke skupine, društvene strukture. Aktualne istraživačke teme i projekti socijalizacije u obrazovanju: nacrti, scenariji, sinopsisi.        	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Bratanić, M. (1993). Mikropedagogija. Školska knjiga: Zagreb.
2.	Giesecke, H. (1993). Uvod u pedagogiju. Educa: Zagreb.
3.	Gudjons, H. (1994). Pedagogija – temeljna znanja. Educa: Zagreb.
4.	Hurrelmann, K. (1986). Einführung in die Sozialisationstheorie. Beltz: Weinheim. 
5.	Hurrlemann, K., Ulich, D. (1991) (Hg.). Neues Handbuch der Sozialisationsforschung. Weinheim.
6.	Känig, E:, Zedler, P. (2001). Teorije znanosti o odgoju. Educa: Zagreb.	
Izborna literatura	
1.	Bratanić, M. (2002). Paradoks odgoja. Hrvatska sveučilišna naklada: Zagreb.
2.	Babić, V. (1983). Međuljudski odnosi u školi. Svjetlost: Sarajevo.
3.	Dizdarević, I. (2002). Agensi socijalizacije ličnosti. Prosvjetni list: Sarajevo.
4.	Grgin, T. (1997). Edukacijska psihologija. Slap: Jastrebarsko.
5.	Jochems, W., Merrienboer, J.v., Koper, R. (2004). Integrated E-learning. RoutledgeFalmer: London, New York.
6.	Katz, G.L., McClellan, E.D. (1999). Poticanje razvoja dječje socijalne kompetencije. Educa: Zagreb.
7.	Zvonarević, M. (1976). Socijalna psihologija. Školska knjiga: Zagreb. 	

Naziv modula	Kurikulum socijalnih kompetencija i odnosa u školi	
Naziv kolegija	Poremećaji u ponašanju djece i mladeži	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvemenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Slobodan Uzelac, red.prof.
Dr. sc. Dejana Bouillet, doc.		
Status kolegija	Obvezatni	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS – bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Opće: Istraživanja  o fenomenološkim, etiološkim i tretmanskim obilježjima različitih oblika poremećaja u ponašanju, posebno onih koje je u sklopu interdisciplinarnog pristupa moguće prevenirati, uočiti i tretirati u školskom okruženju. Planiranje i realizacija znanstvenih istraživanja u području fenomenologije, etiologije i tretmana poremećaja u ponašanju te o interpretaciji i implementaciji rezultata istraživanja.
Specifične: Uočavanje i prepoznavanje različitih oblika poremećaja u ponašanju, povezivanja oblika poremećaja u ponašanju s mogućim dominantnim etiološkim elementima i sa specifičnim socijalnopedgoškim intervencijama, sposobnost planiranja, realiziranja i evaluiranja programa prevencije i provedbe znanstvenih istraživanja poremećaja u ponašanju u školskom okruženju.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Suvremena istraživanja sadržajnih okvira  poremećaja u ponašanju. Kriteriji za prepoznavanje poremećaja u ponašanju. Mogući pristupi klasifikacijama poremećaja u ponašanju. Razine poremećaja u ponašanju. Društveni značaj poremećaja u ponašanju. 
Dinamičnost i dijalektičnost geneze poremećaja u ponašanju. Škola kao etiološki, fenomenološki i tretmanski činitelj poremećaja u ponašanju. Potreba interdisciplinarnog pristupa u tretmanu poremećaja u ponašanju.
Pasivni oblici poremećaja u ponašanju u školskom okruženju i socijalnopedagoške intervencije. Aktivni oblici poremećaja u ponašanju u školskom okruženju i socijalnopedagoške intervencije.  
Znanstvena istraživanja fenomenologije, etiologije i tretmana poremećaja u ponašanju. Planiranje, provedba, interpretacija i implementacija rezultata znanstvenih istraživanja poremećaja u ponašanju u školskom okruženju. Planiranje, provedba i znanstvena evaluacija programa prevencije poremećaja u ponašanju u školi.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	Istraživačka i
terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Bašić, J., Koller-Trbović, N., Uzelac, S. (2004): Poremećaji u ponašanju i rizična ponašanja: pristupi i pojmonvna određenja, Edukacijsko-rehabilitacijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, Zagreb.
2.	Uzelac, S., Matijević, M. i Marcetić, A. (2003): Kvazikanoničke relacije između sociodemografskog statusa učenika  srednjih škola i neopravdanog izostajanja s nastave, Zbornik učiteljske akademije u Zagrebu, 5, 1, 43-53.
3.	Uzelac, S., Magdalenić, I. (2002): Rani poremećaji u društvenom ponašanju sudski sankcioniranih maloljetnih nasilnika iz hrvatskih ruralnih sredina, Sociologija sela, 38, 3/4, 393-406.
4.	Uzelac, S. (1995): Socijalna edukologija, Sagena: Zagreb.
5.	Uzelac, S. (1995): Evolucija oblika rizičnoga ponašanja učenika osnovne škole, Socijalna psihijatrija, 23, 3/4, 147-163.
6.	Mikšaj-Todorović, Lj. i Uzelac, S. (1991): Osnovna obilježja ispitanih oblika ponašanja, Defektologija, 27,1,45-70.
7.	Mummendey, A. (2001): Agresivno ponašanje, U: Hewstone, M., Stroebe, W. (ur.): Socijalna psihologija, Naklada Slap, Jastrebarsko.	
Izborna literatura	
1.	Bouillet, D., Uzelac, S., Kapac, V. (2005): Iskaz razrednika o nasilničkom ponašanju u hrvatskim školama, Napredak, 146, 2, 170-183.
2.	Uzelac, S. (2003): Preddelinkventno i delinkventno ponašanje  mladih žitelja  grada s obzirom na njihovu životnu dob, Zbornik Pravnog fakulteta u Splitu, 40, 3-4, 247-260.
3.	Matijević, M, Uzelac, S, Bouillet, D. (2003): Povezanost ne/redovitosti školovanja romske djece s njihovom brojnošću  i bračnim statusom roditelja, Napredak, 144, 3, 302-315.
4.	Uzelac, S. i Bamburač, J.(1998): The signifiance of pupils first contact with dependence - inducing substances for the future dependence behaviour, Socijalna psihijatrija, 26, 1, 3-7.
5.	Uzelac, S.(1996): Razmaženost i prognoza rizičnosti socijalnog ponašanja učenika osonovne škole, U: Pedagogija i hrvatsko školstvo, Hrvatski pedagoško-književni zbor, Zagreb, 230-236.
6.	Uzelac, S.(1995): Prkos kao jedan od kriterija pravovremene identifikacije učenika osnovne škole rizičnog socijalnog ponašanja, Kriminologija i socijalna integracija, 3, 2, 107-122.
7.	Žižak, A. i Bouillet, D. (2003): Standardi programa prevencije poremećaja u ponašanju djece i mladih, Državni zavod za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži i Povjerenstvo Vlade RH za prevenciju poremećaja u ponašanju djece i mladih, Zagreb.
8.	Bouillet, D. (2005): Primjena međunarodnih standarda i preporuka u djelovanju hrvatskog društva prema djeci i mladima s poremećajima u ponašanju, Ljetopis Studijskog centra socijalnog rada, 12, 1, 107-131.	

Naziv modula	Kurikulum socijalnih kompetencija i odnosa u školi	
Naziv kolegija	Preventivni i resocijalizacijski sadržaji i procesi	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvemenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Vlatko Previšić, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatni	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS – bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Znati identificirati i klasificirati korijene, uzroke, pojavnosti, utjecaje i moguće posljedice različitih oblika poremećaja u ponašanju. Osposobiti studente za samostalno kritičko promatranje i proučavanje literature; studij određenih primjera i slučajeva te viši stupanj stručnog, a osobito znanstvenog istraživanja pedagoško-socijalne identifikacije, prevencije i resocijalizacije ovih pojava na različitim odgojno-socijalnim instancama: u obitelji, ranom odgoju, školama, u slobodnom vremenu, domskom tretmanu i pojedinačnoj samopomoći. 	
Okvirni sadržaj kolegija	
Pojmovno i funkcionalno određenje i „razgraničenje“ različitih mogućnosti, oblika, sadržaja i načina preventivnog  i resocijalizacijskog djelovanja u socijalno-pedagoškom polju. Prevetivno, formativno, kurativno i terapijsko područje resocijalizacije. Selektivni preventivni i resocijalizacijski postupci obzirom na specifičnost i pojedinačnost svake pojave-slučaja. Permisivni i „represivni“ postupci u resocijalizaciji. Penološki tretman i pedagoška resocijalizacija osoba društveno neprihvatljiva ponašanja. Resocijalizacija kao „otvorena komunikacija“ i vanjska potpora individualnom samopouzdanju. Preventivne i resocijalizacijske profesionalne kompetencije odgajatelja, učitelja, pedagoga, socijalnih pedagoga.   	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	Istraživačka i
terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Gruden, Z. (1996). Psihoterapijska pedagogija. Školske novine: Zagreb.
2.	Janković, J. (2004). Savjetovanje u psihosocijalnom radu. Etcetera: Zagreb.
3.	Nikolić, S. i dr. (2004). Dječja i adolescentna psihijatrija. Školska knjiga: Zagreb.
4.	Pehar-Zvačko, L. 2003). Slobodno vrijeme mladih ili...Filozofski fakultet: Sarajevo.
5.	Previšić, V. (1999). Pedagoško-socijalna obzorja nasilja (i agresivnosti) u školi. U: Agresivnost i nasilje u školi. HPKZ: Zagreb. 
6.	Uzelac, S. (1995). Socijalna edukologija. Sagena: Zagreb.
7.	Vidaković, I. (1991). Metodika socijalnog rada s porodicom i pojedincem. Naučna knjiga: Beograd.	
Izborna literatura	
1.	Kovačević, V. (1982). Uspješnost resocijalizacije na osnovi psiholoških, socioloških i tretmanskih varijabli. Defektologija, br. 1-2: Zagreb.
2.	Krneta, Lj. (1978). Pedagogija mladih sa poremećajima u društvenom ponašanju. Defektološki fak.: Beograd.
3.	Mehringer, A. (2003). Mala specijalna pedagogija. Educa: Zagreb.
4.	Uzelac, S. (Ur.1990). Odgoj i preodgoj djeteta i maloljetnika izvan institucije. Fakultet za defektologiju: Zagreb.              	

Naziv modula	SOCIJALNO – PEDAGOŠKE PARADIGME U ŠKOLI	
Naziv kolegija	Integracija djece s posebnim potrebama u odgoju i školi	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II.	
Ime nositelja kolegija	Dr.sc. Neven Hrvatić, izv. prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Opće: osposobiti studente, da putem samostalnog i kritičkog proučavanja literature te raspravama na seminarima i sudjelovanjem u istraživanju ovladaju temeljnim spoznajama u području specijalne pedagogije,  teorijskim pristupima i aplikativnim modelima. 
Specifične: ostvarivanje sadržaja kolegija treba osigurati cjelovit i sistematiziran uvid u teorijsku osnovu i pedagoške postupke s djecom posebnih potreba, kao i njihovoj integraciji/inkluziji. 	
Okvirni sadržaj kolegija	
o	Individualne sličnosti i razlike u razvoju djece i mladeži (intravarijabilitet i intervarijablilitet), vrste odstupanja u razvoju i područja razvojnih teškoća: osnovne osobine djece s teškoćama u razvoju, poremećajima u ponašanju i darovite djece.
o	Metodološki pristupi istraživanju u okviru specijalne pedagogije
o	Pedagoški postupci u zadovoljavanju posebnih potreba djece i mladeži s mentalnim, vidnim, slušnim, tjelesnim i kombiniranim razvojnim teškoćama i promjenama u osobnosti uvjetovanih organskim i socijalno-emocionalnim čimbenicima. 
o	Suvremene koncepcije darovitosti i njihove implikacije za pedagošku praksu. 
o	Značaj i oblici integracije/inkluzije djece i mladeži u redovni odgojno-obrazovni sustav.
o	Nove smjernice u odgoju i obrazovanju djece s posebnim potrebama - implikacije na  odgoj i obrazovanje	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Bach, H. (2005), Osnove posebne pedagogije, Educa, Zagreb.
2.	Jensen, E. (2004), Različiti mozgovi, različiti učenici, Educa, Zagreb.
3.	Sekulić-Majurec, A. (1988),  Djeca s teškoćama u razvoju u vrtiću i školi. Školska knjiga, Zagreb.
4.	Stakes, R., Hornby, G. (1997), Change in Special Education, Cassell, London.	
Izborna literatura	
1.	Hrvatić, N. (2004), Udžbenici za učenike s posebnim potrebama, u: Halačev, S. (ur.), Udžbenik i virtualno okruženje, Zagreb, Školska knjiga.
2.	Kostelnik, M., Onaga, E., Rohde, B., Whiren, A. (2004),  Djeca s posebnim potrebama, Educa, Zagreb.
3.	Sekulić-Majurec, A. (1997.): Integracija kao pretpostavka uspješnije socijalizacije djece i  mladeži s teškoćama u razvoju: očekivanja, postignuća, perspektive. Društvena   istraživanja, 1997, br. 4-5 (30-31), str. 537-550.
4.	Sekulić-Majurec, A. (2002.):Novi pogledi na darovitost i rad s darovitim učenicima. U:  Unapređivanje rada s  darovitim učenicima u srednjoškolskom odgoju i obrazovanju str. 53-64.. Ministarstvo prosvjete i športa, Zavod za unapređivanje školstva, Zagreb.	

Naziv modula	SOCIJALNO-PEDAGOŠKE PARADIGME U ŠKOLI	
Naziv kolegija	Pedagoška dijagnostika	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Marko Palekčić, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Studenti će steći temeljna znanja o predmetima,  obilježjima i modelima pedagoške dijagnostike i razviti elementarna  dijagnostička umijeća glede specifičnih pedagoških konstrukata, fenomena i  problema. 	
Okvirni sadržaj kolegija	
Modeli dijagnostike u pedagogiji  i didaktici. Modeli pedagoško-psihološke dijagnostike (medicinski, interakcionistički i ekološko-fenomenološki). Funcije pedagoško-psihološke dijagnostike (selektivna, modifikacijska i poticajna). Obilježja pedagoške dijagnostike. Dijagnostička kompetencija nastavnika kao osnova pedagoškog djelovanja u nastavi.Razvoj mladih, pedagoška dijagnostika i process obrazovanja i nastave. Zona narednog razvoja kao dijagnostičko sredstvo. Taksonomije znanja i ocjenjivanje rada učenika. Sumativno i formativno ocjenjivanje. Kriterijski testovi. Evaluacija rada nastavnika. Kriteriji dobre nastave.Vrjednovanje postignuća škola. Internacionalna vrjednovanja znanja učenja i kvaliteta škole i nastave.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Brickenkamp, R. (Hrsg)(1997), Handbuch psychologischer und pädagogischer Tests (2., vollständig überarbeitete und erweiterte Auflage). Göttingen: Hogrefe.
2.	Kleber, E. W. (1992), Diagnostik in pädagogischen Handlungsfeldern – Einführung in Bewertung, Beurteilung, Diagnose und Evaluation. Weinheim: Juventa.
3.	Klauer, K.arl J.osef (Hrsg.) (1978a). Handbuch der pädagogischen Diagnostik. Band 1., 2., 3.,4. Düsseldort. Schwann.
4.	Klauer, K.J. (1987). Kriteriumsorientierte Tests. Göttingen: Hogrefe.
5.	Klauer, K.J. (1998). Lehrzielorientierte Tests. In D.H. Rost (Hrsg.), Handwörterbuch Pädagogische Psychologie, S. 294-297. Weinheim: Psychologie Verlags Union.
6.	Krope, P. (2000), Konstruktive pädagogische Diagnostik. (2. Auflage).München: Waxmann.	
Izborna literatura	
1.	Leutner, D, (1998), Pädagogisch-psychologische Diagnostik. In:  Rost, D. (Hrsg.) (1998), Handwärterbuch Pädagogische Psychologie. Weinheim: Beltz, 1998, S. 378-386.
2.	Lissmann, U. (1997). Probleme und Möglichkeiten der Schülerbeurteilung. Landau: Verlag Empirische Pädagogik.
3.	Palekčić, M./I. Sorić „ Adaptacija i validacija upitnika za mjerenje strategije učenja kod studenata. Suvremena psihologija, 2002, 2: 253-270.
4.	Palekčić, M., Müller, F. (2005),  Uvjeti i efekti interesa za studij i motivacije za učenje kod hrvatskih i njemačkih studenata ,Pedagogijska istraživanja, 1, 2, 159-163.	

Naziv modula	KURIKULUM NASTAVNIČKE KOMPETENCIJE	
Naziv kolegija	Profesionalne kompetencije nastavnika	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Marko Palekčić, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	10	
Broj sati po semestru	20	
Opće i specifične kompetencije	
Pristupnici će steći opća znanja glede kriterija utvrđivanja profesionalnih kompetencija nastavnika, kao i znanja glede odnosa znanja, iskustva i refleksije u izobrazbi nastavničkih umijeća.
Očekujemo da će studenti poslijediplomskog studija razviti i neke specifične kompetencije kao što su didaktičke i kompetencije u vođenju razreda.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Obilježja profesionalnosti. Pedagogija između statusa znanosti i poziva. Bitne pedagoške kompetencije. Vrste znanja kojima raspolažu nastavnici. Temeljne nastavničke kompetencije. Kompetencije između profesionalizacije i evaluacije. Paradigme i istraživačke tradicije u proučavanju efikasnosti i učinkovitosti kvalitete rada nastavnika. Temeljna istraživanja i učinkovitost različitih oblika i aranžmana nastave. Teorijsko-metodologijska utemeljenost empirijskih istraživanja. Rezultati empirijskih istraživanja glede učinkovitosti obrazovanja nastavnika.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Brophy, J. E. /T. L.Good (1986), Teacher behavior and student achievment. IN: M. C. Wittrock (Ed.), Handbook of resesrch on teaching . Macmillan:London, 328-375.
2.	Meyer Barbara Koch-Priewe/Fritz-Ulrich Kolbe/Johannes, Wildt (Hg.): Grundlagenforschung und mikrodidaktische Reformansätze zur Lehrerbildung, Bad Heilbrunn 2004 
3.	Lersch, R. (2004), nastava kao čin ravnoteže. Didaktičko-metodička razmatranja o novoj kulturi učenja prema idućem uvođženju obrazovnih standarda. Pedagogijska istraživanja, 2 (1), 69-84.
4.	Meyer, H. (2004), Što je dobra nastava? Zagreb: Erudita.
5.	Palekčić, M. (1999). Pedagoški takt - temeljni pedagoški pojam. U: Nastavnik kao čimbenik kvalitete nastavnog rada. Rijeka, 1999, str. 116-125. 
6.	Palekčić, M. Tematizacija tjelesnosti u pedagogiji (Paradigma za treće tisućljeće?), Napredak, Zagreb, 1999, 4, 446-457.
7.	Pranger, R.(2005), Kompetencije između profesionalizacije i evaluacije. Pedagogijska istraživanja, 2 (1), 35-48.
8.	Weinert, F. E., Helmke, A. (1997), Entwicklung im Grundschulalter. Weinheim: Psychologie Verlags Union	
Izborna literatura	
1.	Hedges, L. V. /T. Waddington (1993), From Evidence to Knowledge to Policy: Research Synthe sis for Policy Formation. Review of Educational Research, 63 (3), 345-352.
2.	Marko Palekčić i Florian, Müller (2005),  Uvjeti i efekti interesa za studij i motivacije za učenje (motivi za izbor studija i motivacijski regulacijski stilovi) kod hrvatskih i njemačkih studenata. Pedagogijska istraživanja, 1, 2,159-193. 	

Naziv modula	KURIKULUM NASTAVNIČKE KOMPETENCIJE	
Naziv kolegija	Standardi nastavničke izobrazbe	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Marko Palekčić, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Pristupnici će steći opća znanja pojma, vrste i obilježja standarda u obrazovanju nastavnika. Očekujemo da će studenti poslijediplomskog studija razviti i neke specifične kompetencije, kao što je kompetentnost u prosuđivanju primjerenih odnosa između ciljeva obrazovanja, oblika učenja, vrste transfera i oblika nastave.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Pojam, vrste, oblici i razine standarda u obrazovanju nastavnika. Metodologija izrade standarda. Standardi i razvijanje kompetencije nastavnika. Znanje i umijeća. Standardi nastavnika i kvaliteta nastave. Kriteriji ostvarivanja odgojne funkcije nastave. Odnos između ciljeva obrazovanja, oblika učenja, vrste transfera i oblika nastave. Empirijska istraživanja učinkovitosti obrazovanja nastavnika s obzirom na dostizanje uspostavljenih standarda. Licenciranje nastavnika.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Anderson, L.W.: (Ed.): International Encyclopedia of Teaching and Teacher Education. Second Edition. Oxford: Pergamon Press 1995.
2.	Blömeke u.a. (Hrsg.): Handbuch Lehrerbildung. Hannover: Schroedel 2004.
3.	Oser, F./Oelkers, J.(Hrsg.): Die Wirksamkeit der Lehrerbildungssysteme. Von der Allrounderbildung zur Ausbildung professioneller Standards. Chur/Zürich: Rüegger 2001.
4.	Richardson (Ed.): Handbook of Research on Teaching. Fourth Edition. Washington: AERA 2002
5.	Terhart, E.( 2005), Standardi za obrazovanje nastavnika. Pedagogijska istraživanja, 2 (1), 69-84.	
Izborna literatura	
1.	Nolle, A.: Evaluation der universitären Lehrerinnen- und Lehrerausbildung. Erhebung zur pädagogischen Kompetenz von Studierenden der Lehramtsstudiengänge. München: m-verlag 2004. Terhart  (Hrsg.): Perspektiven der Lehrerbildung in Deutschland. Abschlussbericht der von der Kultusministerkonferenz eingesetzten Kommission. Weinheim: Beltz 2000.
2.	Klieme, E. u.a.:  Zur Entwicklung nationaler Bildungsstandards. Eine Expertise. Frankfurt: DIPF 2003.
3.	Sachs, J.: Teacher professional Standards. Controlling or developing Teachers? In: Teachers & Teaching 9(2003), S. 175-186.
4.	Schaefers, Chr: Forschung zur Lehrerausbildung in Deutschland – eine bilanzierende Übersicht der neueren empirischen Studien. In: Schweizeische Zeitschrtift für Bildungswissenschaften 24(2002), S. 65-88.
5.	Sikula et al. (Eds.): Handbook of research on Teacher Education. Second Edition. New York: Macmillan 1996 Terhart, E.: Standards für die Lehrerbildung. Eine Expertise für die Kultusministerkonferenz. (ZKL-Texte Nr. 23). Universität Münster 2002.
6.	Yinger, R.: The Role of Standards in teaching and teacher Education. In: G.Griffin (Ed.): The Education of Teachers. 98th Yearbook of the NSSE. Chicago: University of Chicago Press 1999, S. 85-113.	

Naziv modula	KURIKULUM NASTAVNIČKE KOMPETENCIJE	
Naziv kolegija	Organizacija i sadržaji izobrazbe nastavnika	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Slavica Bašić, izv.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Steći osnovna znanja o organizacijskim modelima stjecanja nastavničke kompetencije u svijetu  s posebnim osvrtom na europski obrazovni sustav 
Steći osnovne uvide u teorijske orijentacije u izobrazbi nastavnika i njima određene strukture i sadržaje; 
Osvijestiti  problem odnosa između  znanja i nastavničkog umijeća  	
Okvirni sadržaj kolegija	
-	Organizacijski modeli i sadržaji izobrazbe nastavnika kao međunarodni problem
-	Struktura i organizacija izobrazbe nastavnika:stupnjevani model studija (Bachelor/Master) 
-	Orijentacija na ključne pedagoške kompetencije i sadržaji izobrazbe
-	Orijentacija na  radna područja i zadatke i sadržaji profesionalne izobrazbe
-	Orijentacija na organizaciju učenja i modeli treninga  nastavničkih vještina
-	Orijentacija na osobnost i sadržaji stjecanja individualne, socijalne i emocionalne kompetencije nastavnika
-	Različiti organizacijski i teorijski modeli  u dijalogu.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Green paper on teacher education in Europe, TNTEE, 2000.
2.	Kay data on Education in Europe, Eurydice, 2002.
3.	Moon, B.  i dr. (Ed.)(2003) : Institutional Approaches to Teacher Education within Higher Education in Europe: Current Models and New Developments Bucharest, Romania: UNESCO/CEPES
4.	Terhart, E. (2003) Die Lehrebildung, in: Das Bildungswessen in  der Bundesrepublik deutschland. Strukturen und Entwicklungen im Uebrblick; hrsg. Von K.S. Cortina/J. baumert/L.Leschinsky/K.U.Mayer, Reinbek:Rowohlt.	
Izborna literatura	
1.	Bloemeke, S.i dr. (Hrsg.) (2004) : Handbuch Lehrerausbildung. Bad Heilbrunn/Hannover:Klinkhardt/Cshroedel
2.	Winter, Martin (2004) : Ausbildung zum Lehrberuf. Zur Diskussion über bestehende und neue Konzepte der Lehrerausbildung für Gymnasium bzw. Sekundarstufe II. Wittenberg.	

Naziv modula	KURIKULUM NASTAVNIČKE KOMPETENCIJE	
Naziv kolegija	Modeli izobrazbe nastavnika	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr.sc. Neven Hrvatić, izv.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Opće: osposobiti studente, da putem samostalnog i kritičkog proučavanja literature, te raspravama na seminarima i sudjelovanjem u istraživanju ovladaju temeljnim spoznajama u području visokoškolske pedagogije/visokoškolske didaktike  u okviru učiteljskih studija i stjecanja nastavničke kompetencije.
Specifične: ostvarivanje sadržaja kolegija treba osigurati cjelovit i sistematiziran uvid u teorijske pristupe i aplikativne modele obrazovanja učitelja.	
Okvirni sadržaj kolegija	
o	Polažaj učitelja u suvremenoj školi i načini i modeli izobrazbe, osposobljavanja i stručnog usavršavanja učitelja 
o	Obrazovanje učitelja i obrazovne politike: povijesni i tradicionalni razvoj izobrazbe učiteljstva, kulturne i političke perspektive poučavanja i učenja, stupanj profesionalne autonomije i kurikularne promjene.
o	Koncepcije i strukture kurikuluma izobrazbe učitelja: uzastopni/sukcesivni model, usporedni model i integrirani model.
o	Temeljne odrednice kurikuluma pedagoške izobrazbe kao suodnosa teorijskog prisupa (znanja) i potrebnih nastavnih umijeća.
o	Metodologijski pristup i poredbena analiza izobrazbe učitelja i stjecanja nastavničke kompetencije Europi i svijetu.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Dilworth, M. E. (ed.). (1992.). Diversity in teacher education: New expectations. San Francisco: Jossey-Bass.
1.	Green paper on teacher education in Europa, TNTEE, 2000.
2.	Hrvatić, N., Piršl, E. (2005), Kurikulum pedagoške izobrazbe i interkulturalne kompetencije učitelja. Pedagogijska istraživanja, 2(2):207-222. 
3.	Mijatović, A. (2005.). Od minimalne kompetencije do profesionalne djelotvornosti učiteljstva U: Stanje i perspektive obrazovanja nastavnika (ur. Rosić, V.), Rijeka, Filozofski fakultet u Rijeci, Odsjek za pedagogiju.	
Izborna literatura	
1.	Cindrić, M. (1995.). Profesija učitelj u svijetu i u Hrvatskoj. Velika Gorica-Zagreb, Persona.
2.	Mušanović, M. (1988), Permanentno obrazovanje nastavnika, Izdavački centar Rijeka, Rijeka	

Naziv modula	KURIKULUM NASTAVNIČKE KOMPETENCIJE	
Naziv kolegija	Dokimološka i dijagnostička kompetencija nastavnika	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Vladimir Jurić, red. prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Upoznavanje temeljnih dokimoloških zakonitosti i različitih načina provjeravanja i vrednovanja znanja, preferencija u primjeni instrumenata i načina provjere. Uvođenje u tehnike procjene i provjere i konstrukciju različitih obrazaca praćenja vrednovanja i ocjenjivanja učenika.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Školsko ocjenjivanje znanja, načini ocjenjivanja (formalno sumativno, prognostičko…), kriteriji ocjenjivanja (individualni, objektivni, društveni), ocjenjivanje u E-learningu, metrijske vrijednosti školskih ocjena, prognostičke vrijednosti školskih ocjena, objektivni postupci mjerenja znanja (testovi znanja, metrijske karakteristike testova znanja, tipovi testova znanja, rezultati testiranja – interpretiranje, nizovi zadataka objektivnog tipa, esej zadaci. 	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Grgin, T. (1986). Školska dokimologija : procjenjivanje i mjerenje znanja. Školska knjiga, Zagreb
2.	Grgin, T. (1999). Školsko ocjenjivanje znanja. Naklada Slap, Jastrebarsko
3.	Kyriakou, CH., Temeljna nastavna umijeća, Zagreb, Educa, 1991. (i daljnja izdanja)
4.	Matijević, M. (2004). Ocjenjivanje u osnovnoj školi. Tipex, Zagreb
5.	Zarevski, P. (1986). Struktura školskih ocjena učenika VIII razreda osnovnih škola. Pedagoški rad, 41, (5-6), Zagreb, 225-229	
Izborna literatura	
1.	Gojkov, G. (1997). Dokimologija – priručnik. Učiteljski fakultet Univerziteta u Beogradu, Beograd
2.	Kunstelj, A. (1993). Tri ocenevaljna obdobja v osnovni šoli. Zavod Republike Slovenije za šolstvo in šport, Ljubljana
3.	Marović, Ž. (2004). Ocjenjivanje učeničkog napretka. u Kateheza, 26, 1, 35-56.
4.	Marušić, S. (1994). Prognostička valjanost školskih ocjena i uspjeh na radu. Život i škola, 43, (4), 277-286.	

Naziv modula	INTERKULTURALNI KURIKULUM	
Naziv kolegija	Interkulturalni kurikulum suvremene škole	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr.sc. Neven Hrvatić, izv.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	10	
Broj sati po semestru	20	
Opće i specifične kompetencije	
Opće: usvajanje pojmova i načela interkulturalnog kurikuluma, kao i istraživačkih pristupa u interkulturalnoj pedagogiji.
Specifične: ostvarivanje sadržaja kolegija treba osigurati cjelovit i sistematiziran uvid  u  polazišta, pristup i načine utemeljnja/izrade interkulturalnog kurikuluma.	
Okvirni sadržaj kolegija	
o	Teorijska polazišta interkulturalnog odgoja i obrazovanja. 
o	Različiti koncepti i modeli  interkulturalnog obrazovanja i nastave u suvremenoj didaktičkoj teoriji i praksi.                   
o	Polazišta, pristupi i sadržaj interkulturalnog kurikuluma. 
o	Izobrazba učitelja za intrekulturalno obrazovanje. 
o	Interkulturalni kurikulum i odgoj i obrazovanje pripadnika nacionalnih manjina: stanje i perspektive.
o	Kvantitativni i kvalitativni pristup istraživanju u okviru interkulturalne pedagogije
o	Sudjelovanje u empirijskom dijelu istraživanja znanstvenoistraživačkog projekta "Interkulturalni kurikulum i obrazovanje na manjinskim jezicima"	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Hrvatić, N. (2005),  Interkulturalni kurikulum i/ili obrazovanje na jezicima nacionalnih manjina, U:Izazovi obrazovanja na manjinskim jezicima-zbornik (str. 63-73), Pedagoški zavod Vojvodine, Novi Sad, AP Vojvodina, Srbija i Crna Gora.
2.	Hrvatić, N. (2005),  Contemporary teaching: intercultural paradigms, U: Peko, A. (ed.), Contemporary teaching (str. 74-81), University Josip Juraj Strossmayer in Osijek/Faculty of Philosophy in Osijek, Osijek.
3.	Previšić, V. i Mijatović, A. (ur) (2001), Mladi u multikulturalnom svijetu: stavovi srednjoškolaca u Hrvatskoj, Zagreb, Interkultura.
4.	Previšić, V., Hrvatić, N., Posavec, K. (2004), Socijalna distanca prema nacionalnim ili etničkim i religijskim skupinama. Pedagogijska istraživanja, 1(1):105-120. 
5.	Katunarić, V. (Ed.) (1997),  Multicultural Reality and Perspectives in Croatia. Interkultura, Zagreb.	
Izborna literatura	
5.	Hrvatić, N. & Posavec, K. (2000), Intercultural education and Roma in Croatia. Intercultural Education, 11, 1, pp. 93-105.
6.	Hrvatić, N. (2001), Metodologijske paradigme interkulturalnog odgoja i obrazovanja, U: Rosić, V. (ur.) Teorijsko-metodološka utemeljenost pedagoških istraživanja, (str. 241-253), Filozofski fakultet, Rijeka. 
7.	  Mijatović, A. i Previšić, V. (ur) (1999), Demokratska i interkulturalna obilježja srednjoškolaca u Hrvatskoj, Interkultura, Zagreb.Zagreb.
8.	Spajić-Vrkaš, V., Stričević, D., Maleš, D., Matijević, M. (2004), Poučavati prava i slobode, Filozofski fakultet Zagreb, Zagreb.	

Naziv modula	Interkulturalni kurikulum	
Naziv kolegija	 Interkulturalno obrazovanje i škola	
Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Vlatko Previšić, red.prof.
Dr. sc. Koraljka Posavec		
Status kolegija	Obvezatni	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS – bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije 	
Upoznati multi i inter-kulturalizam kao društveni fenomen: pojavu, poticaje, utjecaje, otpore i perspektive. Osobito postići znanja međusobnih odnosa interkulturalizma i obrazovanja te načina njihovih transfera u školsku odgojnu praksu i profesiju učitelja i pedagoga.  	
Okvirni sadržaj kolegija	
Teorijsko-metodološka polazišta, struktura i modeli praktičnih funkcioniranja interkulturalizma u pedagogiji. Interkulturalizam i identitet: ja – mi – oni: predrasude, stereotipi, distance. Interkulturalne paradigme i sadržaji: pluralno društvo, ljudska prava, građanski odgoj, obrazovanje manjina. Interkulturalno obrazovanje: formalne institucije, mediji, slobodno vrijeme, turizam, poslovne komunikacije. Interkulturalni odgoj i socijalizacija: pluralno razumijevanje, međusobno uvažavanje, snošljivost, razmjena, prijateljstvo, mir, nenasilje. Interkulturalne didaktičke kompetencije i komunikacije. Interkulturalna harmonizacija europskog obrazovanja. Novi profil učitelja-pedagoga: interkulturalni medijator i socijalni integrator. Interkulturalna pedagogija kao teorija transkulturalnog odgoja i obrazovanja.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Batelaan, P. (1987). Intercultural Education: Concepts, Issues, Dilemmas. Interlink, 3, Manchester.
2.	Baur, R.S., Meder, G., Previšić, V. (1992). Interkulturelle Erziehung und Zweisprachigkeit. Schneider Verlag, Baltmansweiler.
3.	Čačić-Kumpes, J. (2004). Interkulturalizam u obrazovanju: koncepti, teorijski modeli i razvojne mogućnosti. Povijest u nastavi, vol II, br. 2(4): 275-334.
4.	Goldberg, D.T. (1994). Multiculturalism: A Critical Reader. Blackwell: Oxford.
5.	Hrvatić, N. (2001). Metodologijske paradigme interkulturalnog odgoja i obrazovanja. U: Teorijsko-metodološka utemeljenost odgoja i obrazovanja, (ur. V. Rosić), Filozofski fakultet: Rijeka.
6.	Katunarić, V. (1994). Multicultural Reality and Perspectives in Croatia. Interkultura: Zagreb.       
7.	Perotti, A. (1995). Pledoaje za interkulturalni odgoj. Educa: Zagreb.
8.	Previšić, V. (1994). Multi- i interkulturalizam kao odgojni pluralizam. U: Pluralizam u odgoju i školi. Katehetski salezijanski centar: Zagreb.
9.	Spajić-Vrkaš, V. (1997). Globalna etika, kulturni pluralizam i demokracija. U: Odgoj i obrazovanje u demokratskom društvu. HPKZ: Zagreb.	
Izborna literatura	
1.	Čačić-Kumpes, J. (2004). Multiculturality in Croatian Education. U: Perspectives of Multiculturalism – Western anad Transitional Countries. (Ed. M. Mesić), Filozofski fakultet: Zagreb. 
2.	Previšić, V. (gost urednik, 1996). Izazovi interkulturalizma. Društvena istraživanja, tematski broj, 5, br. 5-6, Zagreb.
3.	Roksandić, D. (2004). Interkulturalizam u nastavi povijesti: pristupi i koncepti. Povijest u nastavi, br. 2(4).                                                                                                                                                                                                	
Naziv modula	INTERKULTURALNI KURIKULUM	
Naziv kolegija	Europski pristup obrazovanju za demokratsko građanstvo	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr.sc. Vedrana Spajić-Vrkaš, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Opće: razumijevanje složenosti europskih pristupa razvoju politike i prakse obrazovanja za aktivno demokratsko  građanstvo  
Sepcifične: razumijevanje ključnih pojmova europske politike u obrazovanju za aktivno demokratsko građanstvo   
o	ovladavanje vještinama kritičke analize i interpretacije provedbenih strategija na nacionalnoj i lokalnoj razini
o	razumijevanje procesa osiguranja kvalitete u obrazovanju za aktivno demokratsko građanstvo te stjecanje vještina i kompetencija za izradu indikatora kvalitete i prestrukturiranje odgojno-obrazovnih institucija za samovrednovanje i samorazvoj 
o	razumijevanje procesa te stjecanje vještina i kompetencija strategijskog planiranja promjena u   obrazovanju za demokratsko građanstvo	
Okvirni sadržaj kolegija	
Ostvarivanje strategijskih ciljeva razvoja Europe neodvojivo je od pripreme građana europskih zemalja za aktivno demokratsko građanstvo. Odgovornost za ostvarenje tog cilja na sebe su preuzele države članice Vijeća Europe i Europske unije. Ovaj predmet se bavi, s jedne strane, polazištima, sadržajem i opsegom zajedničkih odgovornosti u području obrazovanja za aktivno demokratsko građanstvo i, s druge strane, odgovarajućim promjenama nacionalnih politika i praksi u tom području. Šest tema čini okosnicu predmeta: a) ideja europskog građanstva; b) razvoj europskih koncepata, ciljeva, smjernica i programa obrazovanja za aktivno demokratsko građanstvo, uključujući sličnosti i razlike u pristupu Vijeća Europe i Europe Unije; b) izrada europskih indikatora kvalitete; c) provedbena rješenja na nacionalnoj i lokalnoj razini; d) osnaživanje odgojno-obrazovnih institucija za samovrednovanje i samorazvoj; e) modeliranje strategijskog planiranja cjelovitih kontinuiranih promjena na primjeru Hrvatske. Posebna pozornost posvetit će se identifikaciji izazova u ostvarenju europskih ciljeva obrazovanja za aktivno demokratsko građanstvo koji proizlaze iz neoliberalnog koncepta razvoja, kulturne različitosti Europe, nacionalnih protekcionistički politika i globalizacije.   	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Birzea, C.  et al. Tool for Quality Assurance of Education for Democratic Citizenship. Pariz/Strasbourg: UNESCO, Council of Europe, CEPS, 2005. 
2.	Ibanez-Martin, J.A. and Jover, G. (ur.) Education in Europe: Policies and Politics. Dordrecht: Kluwer Academic Publishers, 2002 (odabrana poglavlja).
3.	Duerr, K.; Spajić-Vrkaš, V. i Ferreira Martins, I. Učenje za demokratsko građanstvo u Europi. Zagreb: Centar za istraživanje, izobrazbu i dokumentaciju u obrazovanju za ljudska prava i demokratsko građanstvo Filozofskog fakulteta u Zagrebu, 2002.
4.	Spajić-Vrkaš, V.; Stričević, I.; Maleš, D. i Matijević, M. Poučavati prava i slobode: Priručnik za učitelje osnovne škole s vježbama za razrednu nastavu. Zagreb: Istraživačko-obrazovni Centar za ljudska prava i demokratsko građanstvo Filozofskog fakulteta u Zagrebu, 2004 (odabrana poglavlja).
5.	Razumijevanje ljudskih prava: Priručnik o obrazovanju za ljudska prava. Zagreb: Istraživačko-obrazovni centar za ljudska prava i demokratsko građanstvo Filozofskog fakulteta u Zagrebu, 2004.	
Izborna literatura	
1.	Birzea, C. Education for Democratic Citizenship: A Lifelong Learning Perspective. Strasbourg, Council of Europe, 2000, doc. DGIV/EDU/CIT (2000) 21.
2.	Delanty, G. Citizenship in a Global Age: Society, Culture, Politics. Buckingam: Open University Press, 2000.	

Naziv modula	INTERKULTURALNI KURIKULUM	
Naziv kolegija	Pojmovni modeli kulture	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc.  Vjeran Katunarić, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Opće: 
•	Poznavanje pojmovnih modela kulture i logike istraživačkog procesa na tragu tih modela.
•	Razumijevanje njihove primjene u područjima koja okružuju područje obrazovanja, kao i u samom području obrazovanja.
•	Interpretacija teorijskih pojmova i empirijskih nalaza o kulturi u kontekstu (životnih ili radnih) situacija i iskustava studenata.
Specifične:
•	Poznavanje politike i prakse multikulturalizma u različitim zemljama i glavne pristupe (u debatama)
•	Poznavanje glavnih razlika među kulturama
•	Stjecanje kognitivnih i moralnih pretpostavki za prihvaćanje, adaptaciju i integraciju/uključivanje elemenata drugih kultura 	
Okvirni sadržaj kolegija	
Prvi dio sadržaja kolegija obuhvaća pojmovne modele kulture izborom iz djela Norberta Eliasa (proces civilizacije), Ernesta Gellnera (visoka kultura koja stvara nacije), Geerta Hofstedea (nacionalna kultura), Ronalda Ingleharta (ljudski razvoj), Richarda Lewisa (tipovi aktivnosti), Pierrea Bourdieua (kulturni kapital), Stuarta Halla (i škole kulturalnih studija) i nekih drugih autora, te niz istraživanja rađenih u okvirima tih modela. Oni će biti prikazani i objašnjeni kao relevantni za proučavanje obrazovnog i srodnih procesa, uključujući socijalizaciju, izgradnju identiteta, društvenu stratifikaciju, te radnu i poslovnu komunikaciju.
Drugi dio sadržaja bit će posvećen značenjima kulture u problematici multikulturalizma (npr. djela Charlesa Taylora i Willa Kymlicke), uključujući glavne rasprave o toj javnoj politici i, u tom sklopu, smisao i oblike interkulturnog odgoja i obrazovanja.
Oba dijela sadržaja bit će u predavanjima povezana teorijskim objašnjenjem o koevoluciji prevladavajućih značenja kulture i dominantnih sustava (političke i ekonomske) moći. 
Sadržaji predavanja i ispitna literatura skupa čine ispitno gradivo.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Eagleton, T. (2002), Ideja kulture. Zagreb: Naklada Jesenski i Turk.
2.	Inglehart, R. (2006), Modernizacija i postmodernizacija: kulturna, ekonomska i politička promjena u 43 društva. Zagreb: Politička kultura, 2006.
3.	Katunarić, V. (1996), Tri lica kulture. Društvena istraživanja. God. 5, br. 5-6: 831-858.
4.	Katunarić, V. (2003), Od distinkcije prema srodnosti: model »nacionalne kulture« Geerta Hofstedea. Pedagogijska istraživanja. Vo.1, No. 1: 25-40.
5.	Kalanj, R. (2000), Ideje i djelovanje. Ogledi o kulturnim promjenama i razvoju. Zagreb: Biblioteka Razvoj i okoliš, Poglavlja IV. (Kultura razvoja, 69-92) i V. (Država i kultura, 93-110)
6.	Duda, D. (2002), Kulturalni studiji : ishodišta i problemi.  Zagreb: AGM.
7.	Čačić-Kumpes, J. (ur.) (1999), Kultura, etničnost, identitet. Zagreb: Institut za migracije i narodnosti (2 poglavlja po izboru)	
Izborna literatura	
1.	Kymlicka, W. (2003) Multikulturalno građanstvo. Zagreb: Naklada Jesenski I Turk.	

Naziv modula	INTERKULTURALNI KURIKULUM	
Naziv kolegija	Interkulturalni kurikulum suvremene škole	

Opći podaci	
Studijski program	Interkulturalne kompetencije nastavnika	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr.sc. Elvi Piršl, doc.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Opće: upoznavanje teorijskih osnova interkulturalnog obrazovanja: interkulturalna kompetencija, elementi i vrijednosti koje karakteriziraju kompetentnu interkulturalnu osobu (nastavnika) te načine (strategije) stjecanja interkulturalne kompetencije i njezinog daljeg razvijanja. 
Specifične: osposobiti studente za prepoznavanje i identificiranje najvažnijih dimenzija interkulturalne kompetencije na individualnoj (osobnoj) razini, određivanje i kritičko analiziranje temeljnih pretpostavki interkulturalne komunikacijske kompetencije. 	
Okvirni sadržaj kolegija	
o	Kultura i interkulturalna komunikacija: kultura; definicija interkulturalne komunikacije; važnost kulturnog konteksta i njegov utjecaj na komunikaciju; kulturna različitost u komunikaciji. «JA» poruke i barijere u komunikaciji. Aktivno slušanje.
o	Interkulturalna komunikacijska kompetencija: 
o	Od komunikacijske kompetencije do interkulturalne kompetencije: definiranje temeljnih pojmova; bitni elementi koji određuju interkulturalnu kompetenciju – različiti pristupi. Etičnost u interkulturalnim odnosima.
o	Osobine interkulturalno kompetenentnog nastavnika: kognitivne, emocionalne i ponašajne. Ostvarivanje interkulturalne kompetencije u razredu: međusobna interakcija: nastavnik  učenik; učenik učenik. Strategije poučavanja koje će omogućiti razvoj komunikacijskih i interkulturalnih kompetencija kod učenika. Bitni uvjeti o kojima ovisi kvalitetna interpersonalna interakcija i dobro ozračje u razredu (školi). Primjeri uključivanja interkulturalnih sadržaja u nastavi. 
o	Prikaz modela rješavanja interkulturalnih sukoba.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Bennett, M. J., (ed.) (1998). Basic Concepts of Intercultural Communiaction. Yarmouth, Maine:Intercultural Press, Inc. 
2.	Fabbri, L., Rossi, B. (2003). La costruzione della competenza interculturale. Agire educativo e formazione degli insegnanti. Milano: Edizioni Angelo Guerini e Associati.
3.	Garecea, E.A.A. (1996). La comunicazione interculturale. Teoria e pratica. Roma: Armando Editore.
4.	Hrvatić, N., Piršl, E. (2005), Kurikulum pedagoške izobrazbe i interkulturalne kompetencije učitelja. Pedagogijska istraživanja, 2(2):207-222.
5.	Lustig, M.W., Koester, J. (2003). Intercultural competence. Interpersonal communication across cultures.   
6.	Pavličević – Franić, D., Kovačević, M.  (ur.) (2003). Komunikacijska kompetencija u višejezičnoj sredini: teorijska razmatranja, primjena. Jastrebarsko: Slap.	
Izborna literatura	
1.	Fenness, H., Hapgood, K. (1997). Intercultural Learning in the Classroom: Crossing Borders. London and Washington: Cassell. 
2.	Samovar, L. A., Porter, R.E. (...).Intercultural Communication. Wadsworth Publishing Company.
3.	Sarbaugh, L.E. (1993). Intercultural Communication. New Brunswick (USA) & London (U.K.): Transaction Publisher.	

Naziv modula	PEDAGOŠKI MENAGEMENT	
Naziv kolegija	Pedagoški menadžment u obrazovanju	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Vladimir Jurić, red. prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	10	
Broj sati po semestru	20	
Opće i specifične kompetencije	
Istaknuti važnost upravljanja ljudskim potencijalima koju su prepoznala i u neprofitnim domenama kao što je obrazovanje, s posebnim naglaskom na upravljanju ljudskim potencijalima na razini ljudskog potencijala učitelja kao i na razini ljudskog potencijala učenika. Nadalje, naglasiti korisnost  uvida u učinkovitost upravljanja ljudskim potencijalima u obrazovanju, i mogućnost  uspješnije upravljivosti ljudskim potencijalima. U skladu s potrebom transfera iz profitnih modela u neprofitne, upoznati studente s metodologijskimspecifičnostima ovih radnji.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Temeljne odrednice menadžmenta. Komunikacijski aspekt menadžmenta. Posebnosti vođenja u odgojno obrazovnim instiutucijama. Organizacijski menadžment, menadžment ljudskih potencijala, menadžment razina; ciljevi, dugoročno planiranje i organizacija, kontrola operativnih postupaka i programi potpore ciljevima, interpretacija ciljeva, strategijski menadžment (dugoročno) i menadžment funkcija. Temeljna načela menadžementa, načelo svrhovitosti, načelo djelotvornosti, načelo racionalnosti, načelo povjerenja, načelo kvalitete, načelo inovacija, razine upravljanja sustavom, management školskog sustava, menadžement institucija, funkcije i zanimanja menadžera. 	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Armstrong, M. (2001). Kompletna menadžerska znanja; Upravljanje ljudima i sobom (1), M.E.P. Consult, Zagreb
2.	Bahtijarević - Šiber, F. (1999). Management ljudskih potencijala, Golden marketing, Zagreb
3.	Brajša, P. (1997). Sedam tajni uspješnog managementa, Alinea, Zagreb
4.	Schulz, Th. (2001). Kako međusobno razgovaramo (1), Erudita, Zagreb
5.	Staničić, S. (1990). Upravljanje, rukovođenje i interni razvoj u hrvatskom školstvu, Napredak, Hrvatski pedagoško književni zbor, Zagreb, 1, 45-59. 	
Izborna literatura	
1.	Schulz, Th. (2002). Kako međusobno razgovaramo (2), Erudita, Zagreb
2.	Schulz, Th. (2001). Kako međusobno ragzovaramo (3), Erudita, Zagreb
3.	Walton, J. (1999). Strategic Human Resource Development. Prentice Hall, London
4.	Yudelowitz, J., Koch, R. I Field, R. (2002). Smart things to know about Leadership, Capstone Publishing Limited, Oxford 	

Naziv modula	PEDAGOGŠKI MENADŽMENT	
Naziv kolegija	Struktura i operativni postupci u menadžmentu	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Vladimir Jurić, red. prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Upoznati studente s korisnošću strukturiranja djelatnosti u obrazovanju koje proizlazi iz koherentnosti i logike menadžerskog pristupa, čime se postiže realnost planiranja i izvedivost pojedinih izvedbenih faza. Istodobno se studente upućuje u načine formiranja timova i njihovo upravljanje prema ciljevima kojima se osigurava uspješnost obrazovnih institucija.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Temeljne funkcije menadžmenta, (planiranje, organizacija, vođenje, kontrola, revizija), svrha, zadaće, funkcije, program, opći i posebni  program, kurikularna os, strategije provođenja programa, obvezni i neobvezni izborni programi, sredstva (kadrovi,materijalna i financijska sredstva, oprema i nastavna sredstva, informatizacija, kvaliteta, kvaliteta nastavnog procesa, kvaliteta znanja), organizacija i organiziranost (informacije i informiranje, planiranje i realizacija, evaluacija, interakcija, kontrola i samokontrola, unutrašnja i vanjska dinamika organizacije, sporazumi i komuniciranje), optimalizacija (optimalizacija varijabli procesa, optimalizacija  resursa, optimalizacija kompetitivnosti).
Dogovor i zajednička vizija, dinamika ostvarivanja programa, povratne i točne informacije, kritične točke  i njihovo otklanjanje, poticajno vodstvo, jasna pravila igre: prava i obveze, postupci donošenja odluka, ravnoteža prava i odgovornosti za svakoga, motivi i motivacija.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Jones, G. R., George, J. M. and  Hill, Ch. W. L. (2000). Contemporary Management. Irwin McGraw-Hill, Boston – The International Edition 
2.	Rijavec, M. (1994). Uspješan menedžer – svakodnevne metode upravljanja, M.E.P. Consult, Zagreb
3.	Seiwert, L. J. (1999). Vremenski menadžemnt; Organizirajte svoje vrijeme, «Naklada Slap», Jastrebarsko	
Izborna literatura	
1.	Bahtijarević - Šiber, F. (1999). Management ljudskih potencijala, Golden marketing, Zagreb
2.	Barker, A. (2001). Sastanak – učinkovit, ugodan...uspješan, M.E.P. Consult, Zagreb
3.	Silov, M. (2001). Suvremeno upravljanje i rukovođenje u školskom sustavu, Persona, Velika Gorica 
4.	Srića, V. i dr., (1994). Menedžer i informacijski sustav, Poslovna knjiga d.o.o., Zagreb	

Naziv modula	PEDAGOŠKI MENADŽMENT	
Naziv kolegija	Pedagoška razvojno-savjetodavna djelatnost u obrazovanju	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Stjepan Staničić, izv. prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Osposobiti studente za internu razvojnu djelatnost i savjetodavni rad primjenom teorijskih i praktičnih spoznaja pedagogije i njezinih disciplina te komplementarnih znanosti u pedagoškom procesu odgojnih i obrazovnih ustanova (predškolskih, osnovnih i srednjih škola, učeničkih domova, savjetovališta i sl.).	
Okvirni sadržaj kolegija	
Temeljne funkcije razvojne pedagoške djelatnosti (operativna, studijsko-analitička, informativno-dokumentacijska, instruktivna, savjetodavno-terapijsko-supervizijska, istraživačka, normativna. Područja razvojne pedagoške djelatnosti (priprema za ostvarenje plana i programa odgojno obrazovne ustanove, opće planiranje i organiziranje rada, izvedbeno planiranje i programiranje, ostvarivanje uvjeta za realizaciju programa, neposredno sudjelovanje u odgojno-obrazovnom procesu, uvođenje novih programa i inovacija, praćenje i izvođenje odgojno-obrazovnog rada, rad s učenicima posebnih potreba, savjetovanje i rad stručnih suradnika, analize, istraživanja i vrednovanje procesa i ostvarenih rezultata. Pedagoške dimenzije savjetovanja, odnos savjetovanja, vođenja i terapijskih postupaka, bit, specifičnosti i pretpostavke savjetovanja, mogućnosti i ograničenja savjetovanja, znanja i vještine potrebne za pedagoško savjetovanje, aktivnosti i uloge povezane sa savjetovanjem, individualno i grupno savjetovanje, direktivno i nedirektivno savjetovanje, metode i tehnike savjetovanja, specifičnosti pedagoškog savjetovanja s djecom i odraslima.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Geldard, K.; Geldard, D. (1998) Counselling children. London: Sage Publication. 
2.	Janković, J. (1997) Savjetovanje - nedirektivni pristup. Zagreb: Alinea. 
3.	Juul, J. (1995) Razgovori s obiteljima – perspektive i procesi. Zagreb: Alineja.   
4.	Staničić, S. (2001). Kompetencijski profil školskog pedagoga. Napredak, Zagreb, 3, 279-295.
5.	Staničić, S. (1992). Razvojno-pedagoška djelatnost u osnovnoj školi. Napredak, Zagreb, 3, 314-316.
6.	Resman, M. (2000) Savjetodavni rad u vrtiću i školi. Zagreb: HPKZ. 	
Izborna literatura	
1.	Jurić, V. (2004). Metodika rada školskoga pedagoga. Školska knjiga, Zagreb
2.	Manthei, R. (1997) Counselling: The  skills of finding solutions to problems. London: Routledge.
3.	Mušanović, M., Staničić, S., Lavrnja, I., Drandić, B. (1992). Koncepcija razvojno-pedagoške djelatnosti u institucijama odgoja i obrazovanja. Napredak, Zagreb, 2, 189-194.
4.	Mušanović, M. (2000). Teorijska polazišta razvojne pedagoške djelatnosti. U: Pedagozi i stručni suradnici u inovacijskom vrtiću i školi, Hrvatski pedagoško-književni zbor, Zagreb, 19-28.
5.	Reardon, K.K. (1998) Interpersonalna komunikacija. Zagreb: Alinea.	

Naziv modula	PEDAGOŠKI MENADŽMENT	
Naziv kolegija	Školski i razredni menadžment	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Ivana Batarelo, doc.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Na osnovi temeljnih spoznaja razvijati ideje za vođenje i upravljanje različitim pedagoškim procesima u školi zbog organiziranja kvalitetne i učinkovite školske prakse. Simulirati različite stilove vođenja i upravljanja, posebno upravljanja ljudskim potencijalima. Egzemplarno uvesti studente u različite smjerove i razine upravljanja.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Menadžerske funkcije; planovi, strategije, dobra organizacija, kvalitetno vođenje, i uspješna kontrola. Posebnost vođenja i upravljanja razrednika i nastavnika pedagoška uloga razrednika u vođenju i upravljanju, administrativni poslovi, planiranje i programiranje rada voditelja tima (razrednika), pripremanje i vođenje sjednica vijeća, suradnja s ostalim članovima vijeća, suradnja s roditeljima. Menadžment znanja i globalno tržište znanja. Stilovi vođenja u razrednom menadžementu. Kompetencije za razredni menadžment. Ravnatelj, školski pedagog i razrednik kao menadžeri.
Koncept, transfer uspješnih modela, elementi modifikacije, standardizacija i standardi u obrazovanju, provođenje inovacija, stvaralačko ozračje i kreativnost, kultura škole, razvoj, vizija i strategije, srednjoročni i dugoročni planovi, kompetencija (socijalna dimenzija, profesionalna dimenzija, pedagogijska dimenzija, pravna  dimenzija, djelotvornost i evaluacija), kontekst djelovanja, (roditelji, udruge i lokalna sredina, nacionalna obrazovna politika, međunarodne i regionalne organizacije, globalni procesi i obrazovanje, djelovanje kontekstualnih varijabli).	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Brajša, P. (1993). Menedžerska komunikologija. Društvo za razvoj informacijske pismenosti, Varaždin
2.	Jurić, V. (2004). Pedagoški menadžment – refleksija opće ideje o upravljanju. Zagreb, Pedagogijska istraživanja, vol. 1 (1), 137-147.
3.	Srića, V. (1994). Inventivni menedžer. Croman & M.E.P. Consult, Zagreb
4.	Staničić, S. (2001). Kompetencijski profil školskog pedagoga. Zagreb, Napredak, vol.142, br. 3., str. 279-295.	
Izborna literatura	
1.	Jurić, V. (2004). Metodika rada školskoga pedagoga. Školska knjiga, Zagreb
2.	Robertson, J. (1996). Effective clasroom control, Hodder Headline Plc, London
3.	Silov, M. (2001). Suvremeno upravljanje i rukovođenje u školskom sustavu. Persona, Velika Gorica 
4.	Srića, V. i dr. (1994). Menedžer i informacijski sustav. Poslovna knjiga d.o.o., Zagreb	

Naziv modula	PEDAGOŠKI MENADŽMENT	
Naziv kolegija	Upravljanje i stručno-pedagoško vođenje škole	

Opći podaci	
Studijski program	Kurikulum suvremenog odgoja i škole	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr.sc. Neven Hrvatić, izv.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	10	
Opće i specifične kompetencije	
Opće: Upoznati teorijske odrednice i raznolike aspekte u pristupu upravljanja školskim sustavom i autonomijom škole, te aktualnim istraživanjima u području pedagoškog menadžmenta.
Specifične: Razumijevanje upravljanja (menagement-a) i vođenja (leadership-a) u funkciji ostvarivanja ciljeva odgojno-obrazovne ustanove/škole. Upoznavanje osnovnih sastavnica upravljanja i pedagoškog vođenja. Stjecanje kompetencija za ostvarivanje rukovodnih i razvojnih funkcija obrazovnih ustanova.	
Okvirni sadržaj kolegija	
o	Centralizirani i administrativni sustavi upravljanja ; neučinkovitost i neodgovornost.
o	Upravljanje – osnova za kvalitetno ostvarivanja planiranih zadaća.
o	Teorije upravljanja i organizacija suvremene škole primjerene autonomije.
o	Upravljanje autonomnih sustava, stupnjevi autonomija, organizacija, kurikulum i evaluacija.
o	Temeljne funkcije razvojno-pedagoške djelatnosti (operativna, studijsko-analitička, informativno-dokumentacijska, instruktivna, savjetodavno-terapijsko-nadzorna, istraživačka, normativna...).
o	Područja razvojne pedagoške djelatnosti: planiranje i organiziranje rada, uvođenje novih programa i inovacija, praćenje i izvođenje odgojno-obrazovnog rada, istraživanje i vrednovanje procesa i ostvarenih rezultata.
o	Stručni suradnici; pedagog, psiholog, defektolog, socijalni radnik, knjižničar...	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Bush, T. (2003) Theories of Educational Leadership and Management. London: SAGE Publications Ltd.
2.	Döbert, H. i Geißler, G. (2001) Šolska avtonomija v Evropi. Ljubljana: Družina i Celje: Mohorjeva. 
3.	Fischer, W. A. i  Schratz, M. (1993). Schule leiten und gestalten: mit einer neuen Führungskultur in die Zukunft. Innsbruck: Österreichischer Studienverlag.
4.	Jurić, V. (2004). Metodika rada školskoga pedagoga. Školska knjiga, Zagreb
5.	Mušanović, M. (2000). Teorijska polazišta razvojne pedagoške djelatnosti. U: Pedagozi i stručni suradnici u inovacijskom vrtiću i školi, Hrvatski pedagoško-književni zbor, Zagreb, 19-28.
6.	Staničić, S. (1999). Upravaljanje i rukovođenje u obrazovanju U: Mijatović, A. (ur.) Osnove suvereme pedagogije, HPKZ, Zagreb.
7.	Staničić, S. (2003) Školski menadžment. Napredak (Zagreb). 144: 286-301, br. 3.	
Izborna literatura	
1.	Dubs, R. (1994). Die Fürung einer Schule. Zurich: Verlag des Schweizerischen Kaufmannischen Verbandes.
2.	Everard, B. K. i  Morris, G. (1990). Effective School Management. London: Paul Champan Publisching Ltd. 
3.	Jurić, V. (2004), Pedagoški menadžment – refleksija opće ideje o upravljanju, Pedagogijska istraživanja, 1:137-147.
4.	Smith, R. (1995). Successful School Management. London: Cassel.
5.	Staničić, S. (2001). Kompetencijski profil školskog pedagoga. Napredak,  3: 279-295.	

Naziv modula	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	
Naziv kolegija	Kurikulum ranog odgoja	

Opći podaci	
Studijski program	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Arjana Miljak, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	15	
Broj sati po semestru	10	
Opće i specifične kompetencije	
Osposobiti studente za kontinuiranim razmišljanjem, sukladno tomu i djelovanjem na temu  kako sačiniti kurikulum ranog odgoja ( utemeljen na suvremenim postignućima znanosti) kojeg će praksa pozitivno prihvatiti,  s namjerom  daljeg dopunjavanja i dorađivati.
 Razviti teorijsko i praktično razumijevanje Morinovog određenje  uljuđene teorije (kurikuluma) kao široke, otvorene za stalne promjene nasuprot  konvencionalnom shvaćanju kurikuluma (teorije)  „ jedna veličina za sve“  bez obzira na kulturu, tradiciju i postignuća ustanove /a. i teorije koja je relativno nepromjenljiva.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Predmet i određenje kurikuluma. Razlike između odgojno-obrazovnog plana i programa i kurikuluma. Kurikulum u užem i širem značenju. Kurikulum kao filozofija odgoja . Posebnosti kurikuluma ranog odgoja; integrirani nasuprot kurikulumu po disciplinama ili područjima. Različita teorijska utemeljenja kurikuluma., utemeljenja na psihologiji, sociologiji, antropologiji itd. Kultura, društvo, okruženje ustanove i kurikulum. Kurikulum ranog odgoja utemeljen na sociokostruktivizmu, hrvatskoj kulturi i tradiciji, na demokratskim vrijednostima.  	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Batistič Zorec, M. (2003): Razvojna psihologija in vzgoja v vrtcih. Ljubljana: Inštitut za psihologijo osobnosti.
2.	Bowman, B.: Donovan, S.; Burns's. (eds) (2002.): Eager to Learn: Educating Our Preschoolers. Washington, D.C.:  National Academy press.
3.	Elliot, J. (1998).:The Curriculum Experiment. Buckingham.Open Univ. Press.
4.	Fullan, M. (1999) Change Forces: The Sequel. London, Falmer press.
5.	Miljak, A. (1996) Humanistički pristup teoriji i praksi predškolskog odgoja. Zagreb, Persona.	
Izborna literatura	
1.	Anning, A.; Cullen, J.: Fleer, M. (eds.): (2004.): Early Childhood Education. Sage.pub. 
2.	Atweh, B.; Kemmis, S.; Weeks, P. (eds.) (1998.): Action Research in Practice. London Routledge.
3.	Bašić. S.: Odgoj. U: Mijatović, A. (ur) (1999.): Osnove suvremene pedagogije. Zagreb: HPKZ,  str. 175 - 203.
4.	Chaiklin, S.; Lave, J. (eds) (1996.): Understanding Practice. London.Cambridge Univ. Press
5.	Tomanović, S. (2004) Sociologija detinjstva. Beograd, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva.	

Naziv modula	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	
Naziv kolegija	Rani odgoj djeteta u obitelji	

Opći podaci	
Studijski program	Rani odgoj  i obrazovanje u  obiteljskom i institucijskom okruženju	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Dubravka Maleš, red.prof. 		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	10	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Opće: stečena znanja o temeljnim pojmovima i teorijama te najnovijim znanstvenim istraživanjima o ulozi i utjecaju roditelja i cjelokupnog obiteljskog okruženja na odgoj i obrazovanje djece.
Specifične: razumijevanje psihodinamike odnosa među članovima obitelji i njezin utjecaj na razvoj djeteta; sposobnost dijagnosticiranja uzroka odgojnih problema u obitelji te djelovanje u skladu s kompetencijama pedagoga na njihovu uklanjanju; samostalno znanstveno istraživanje obiteljskog odgoja.  	
Okvirni sadržaj kolegija	
o	Obitelj – odgojna zajednica. Roditeljstvo – koncept, temeljni elementi i pretpostavke. 
o	Društveni kontekst roditeljstva i obiteljskog života.
o	Obitelj i obiteljski odgoj kao predmet teorijskih i empirijskih istraživanja. 
o	Roditelji i potrebe djeteta rane dobi. 
o	Utjecaj roditelja na intelektualni, socijalni i emocionalni  razvoj te obrazovna postignuća djeteta.
o	 Psihodinamika obiteljskih odnosa. 
o	Teorije i programi osnaživanja roditeljskih kompetencija. 
o	Roditeljska znanja i očekivanja. 
o	Obiteljska pismenost.i njezin utjecaj na dijete u ranom djetinjstvu. 
o	Ugrožavanje prava djeteta u obitelji.
o	Neke specifičnosti istraživanja odgoja u obitelji. 	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	
Predavanja	Seminari 	Vježbe	Samostalni zadaci	E-učenje	
Obrazovanje na daljinu	Konzultacije	Radionice	Mentorski rad	Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Brooks, J.B. (2001.) Parenting (3rd ed.). Mountain View, CA: Mayfield Publishing Co.
2.	Gordon, T. (1996) Škola roditeljske djelotvornosti. Zagreb: Poduzetništvo Jakić 
3.	Hoghughi, M.; Long, N. (eds.) (2005.) Handbook of parenting: Theory, research and practice. London: SAGE.
4.	Janković, J. (2004) Pristupanje obitelji. Zagreb: Alinea 
5.	Maleš, D. (1988) Obitelj i uloga spolova. Zagreb: Školske novine 	
Izborna literatura	
1.	Bornstein, M.H. (2002.) Handbook of parenting. Vol. 1-5. Mahwah, Nj: Lawrence Erlbaum Associates.
2.	Muzi, M.J. (2000.) The experience of parenting. Upper Saddle River, NJ: Prentice Hall.
3.	Golombok, S. (2000.) Parenting: What really counts? Philadelphia, PA: Routledge.
4.	Martin, C.A. and Colbert, K.K. (1997.) Parenting: A life span perspective. NY: McGraw-Hill. 	

Naziv modula	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	
Naziv kolegija	Vrtić – organizacija ranog odgoja i obrazovanja, koja uči	

Opći podaci	
Studijski program	Rani odgoj  i obrazovanje u  obiteljskom i institucijskom okruženju 	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Arjana Miljak, red.prof.
Dr. sc. Edita Slunjski, doc.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	10	
Broj sati po semestru	20	
Opće i specifične kompetencije	
Osposobiti studente za razumijevanje složene i dinamične  problematike organizacija - ustanova- ranog odgoja, njihovog rasta i razvoja i njihove transformacije u ustanove koje uče.
Unutrašnji ustroj  ustanova i njihovo djelovanje na odgojnu praksu,
mijenjanje ustroja i mijenjanje okruženja u ustanovi kao sastavni dio kurikuluma ranog odgoja,      ograničavajući čimbenici rasta i razvoja, kako ih prevladati. 	
Okvirni sadržaj kolegija	
Tradicionalni model vrtića -  značajke  uniformnost organizacije, autoritarnost rukovođenja, hijerarhija i kontrola; dominantnost organiziranog poučavanja, uniformirani i strukturirani programi odgojno-obrazovnog rada i okruženja, nedostatak komunikacije među odgajateljima, stručnog tima i  roditelja. 
Stvaranje organizacije koja uči ,sustavni pristup kontinuiranom mijenjanju ovih ustanova- promjena načina rukovođenja ustanovama – ekologija  vođenja ( Senge), harmonija u vođenju ( Srića), pozivno predvodništvo (Stoll, Fink), od hijerarhijski nametnute kontrole prema samokontroli, samoorganizaciji i samousavršavanju  procesa odgoja i obrazovanja. Stvaranje okruženja i ozračja za kontinuirano učenje svih sudionik i mijenjanje organizacije i kurikuluma.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Bowman,B.:Donovan,S.; Burns,s. (eds) ( 2002.): Eager to Learn:Educating Our Preschoolers. Washington,DC. Nacional Academy press.
2.	Bruner,J. ( 1990) : Acts of Mening.London. Cmbridge -Massachusetts.
3.	Bruner,J.(2000) :Kultura obrazovanja. Zagreb. Educa.
4.	Datnow, A.; Hubbard,L.; Mehan,H. ( 2002) :Extending Educational Reform. London. Falmer press.
5.	Moss,P.; Penn,H. (1996) :Transforming Nursery Education. London. Saga pub.
6.	Senge, P. at all ( 2000.) (eds): Schools that Learn. New York, Doubleday 
7.	Senge, P. i dr. (2003.) : Ples promjena. Mozaik knjiga.
8.	Wilber,K. (2004) : Teorija svega. Rijeka, Gorin.	
Izborna literatura	
1.	Ridderstrale, J.; Nordstrom,K. (2004.):Karaoke kapitalizam : menadžment za čovječanstvo. Zagreb.Differo.
2.	Ridderstrale,J.; Nordstrom,K. (2002.): Funky business : kapital pleše samo s darovitima. Zagreb. Differo 
3.	Srića, V. (2004): Biblija modernog vođe. Zagreb. Znanje.	

Naziv modula	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	
Naziv kolegija	Suvremeni trendovi u obrazovanju odgajatelja	

Opći podaci	
Studijski program	Rani odgoj  i obrazovanje u  obiteljskom i institucijskom okruženju 	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr.sc. Jasna Krstović, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	10	
Broj sati po semestru	20	
Opće i specifične kompetencije	
Razviti spoznaju o trajnom obrazovanju kao temeljnoj pretpostavci i najznačajnijem čimbeniku ukupnog i svakog daljeg profesionalnog razvoja i afirmacije. Jačati istraživačke sposobnosti, znanstveno proučavanje i evaluaciju kvalitete obrazovanja predškolskih odgajatelja te razviti nove istraživačke metode i postupke kojima se u sustav njihova obrazovanja kontinuirano uvode nove spoznaje.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Teorije i trendovi u reformama sustava  predškolskog odgoja u kontekstu društva koje uči; predškolska ustanova  kao temeljna institucija procesa cjeloživotnog učenja; kvalitativna analiza i usporedba hrvatskog sustava predškolskog odgoja i obrazovanja u kontekstu Europe znanja i njegova  podudarnost sa standardima suvremenih obrazovnih sustava i njihovih razvojnih trendova.
Afirmacija odgajatelja - kritičkog intelektualca i razmišljajućeg prakičara kao pretpostavka konstrukciji kvalitetnog sustava predškolskog odgoja ciljem usmjerenog ka podizanju ukupne razine kvalitete učinaka  reformskih procesa.
Teorijska polazišta  novih profesionalnih uloga predškolskog odgajatelja: postmoderni profesionalizam  kao protuteža tradicionalnom, poučavajućem praktičaru;  
Obrazovanje odgajatelja kao pretpostavka osnaživanja odgajateljskih transferabilnih profesionalnih kompetencija; od tehnicističkog poimanja odgojiteljeva obrazovanja prema viziji  cjeloživotnog učenja i neprestanog daljnjeg profesioanlnog razvoja.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Adams, A. (1998.) Convergences and Divergences in European Education and Training Systems. London 
2.	Anning.A.;Cullen,J.; Fleer.M. (2004.) (eds. ): Early Childhood Education: Society and Culture. London, Sage pub.
3.	Fordham Foundation(1999). The Teachers We Need and How to Get More of Them; http: www.edexcellence.net/library/teacher.html	
Izborna literatura	
1.	Qualifying to Teach: Professional Standards for Qualifield Teachers and Requirement   for Initial Teacher Training, http;/ www.tta.gov.uk/training/qtsstandards/, 
2.	Weiner G.(1999):A Critical Rewiew of Gender and Teacher Education in Europa. http://tntee.umu.se/publications/archieve/area

Naziv modula	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	
Naziv kolegija	   Obitelj, vrtić i zajednica – nove smjernice za praksu, istraživanje i vrednovanje	
Opći podaci	
Studijski program	Rani odgoj  i obrazovanje u  obiteljskom i institucijskom okruženju 	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Dubravka Maleš, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	10	
Broj sati po semestru	20	
Opće i specifične kompetencije	
Opće: usvojena znanja o teorijskim polazištima (razvojnim, sociokulturnim, psihološkim, političkim) uspostavljanja suradničkih odnosa između obitelji, odgojno-obrazovne ustanove i zajednice te različitim mogućnostima uspostavljanja komunikacije među njima.  
Specifične: ovladavanje procesom planiranja i vrednovanja različitih vidova suradnje obitelji/ roditelja i predškolske ustanove/odgajatelja te provođenja znanstveno relevantnih istraživanja iz tog područja.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Roditelji kao partneri dječjeg vrtića. Socijalno-ekološka perspektiva odnosa roditelja i odgajatelja. Podijeljena odgovornost. Teorije o utjecaju obitelji i dječjeg vrtića na dječji razvoj. Poimanje i modeli odnosa između roditelja/obitelji i odgajatelja/dječjeg vrtića. Orijentacijske točke za povećanje roditeljskog učešća - sadržaj, oblici, metode suradnje, osposobljenost kadra. Temeljne potrebe roditelja i odgajatelja/profesionalaca. Uloge i izazovi roditeljske odnosno odgajateljske uloge. Interakcija profesionalaca i roditelja. Konflikti u vrijednostima i očekivanjima među sudionicima suradnje. Viđenje uloge obitelji u alternativnim pristupima. Akcijska istraživanja s obiteljima u dječjem vrtiću. Sudjelovanje zajednice u dječjem vrtiću. Komunikacija s roditeljima u institucijskom okruženju. Stručno timski rad na unapređivanju suradnje. Vrednovanje partnerskog odnosa.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Hallgarten,J. (2000.) Parents exist,O.K!?  London:IPPR.
2.	Henry, M. (1996.) Young Children, Parents and Professionals. London: Routledge.
3.	Hornby, G. (2000) Improving Parental Involvement. London and New York: Cassel Education 
4.	Maleš, D. (2003) Afirmacija roditeljstva. U: Nacionalna obiteljska politika. Zagreb: Državni zavod za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži, str. 275-302.
5.	Milanović, M. (ur.) (1997) Pomognimo im rasti. Zagreb: Ministarstvo prosvjete i športa RH. 
6.	Weiss, H.B. i sur. (2005.) Preparing Educators to Involve Families. From Theory to Practice. London: Sage Publications.	
Izborna literatura	
1.	Edwards,R. (2002.) Children, home and school-regulation, autonomy or connection. London: Routledge.Ferri, E.; Saunders, A. (1991.) Parents, Professionals and Pre-school Centres. Barnardo's: National Children's bureau. 
2.	Fuller,M.L. i Olsen, G. (ed.)(1998.) Home-school relations. Boston: ACB. 
3.	Edwards,V., Redfern,A. (1988.) At home in school – parent paticipation in primary education. London: Routledge.
4.	Milanović, M. i sur. (2000)  Skrb za dijete i poticanje ranog razvoja djeteta u Republici Hrvatskoj. Zagreb: Targa i UNICEF Pugh, G. i De'Ath, E. (1989) Working towards partnership in the early years. London: National Children's Bureau
5.	Smith, T. (1979) Parents and Preschool. London: Oxford Preschool Research Project
6.	Stacey, M. (1991) Parents and Teachers Together. Philadelphia: Open University Press
7.	Tizard, B. et. al. (1983) Involving Parents in nursery and Infant Schools. Ypsilanti: High Scope Press.	

Naziv modula	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	
Naziv kolegija	Kurikulumi ranog odgoja u svijetu	

Opći podaci	
Studijski program	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Arjana Miljak, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	10	
Broj sati po semestru	20	
Opće i specifične kompetencije	
Upoznati studente s raznolikošću teorijskih utemeljenja kurikuluma i raznolikošću pristupa odgojnoj praksi kao dijelu kurikuluma ili kao ogledalu kurikuluma.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Kurikulumi ranog odgoja u svijetu načini i pristupi tvorbi, centralizirani nasuprot su konstrukcijskom, primjeri centraliziranog   i sukonstrukcijskog.; europska tradicija u izradi kurikuluma „ jedna veličina za sve“ bez obzira na kulturu, tradiciju zemlje, regije i ustanove i suprotno tomu prilagodba kurikuluma konkretnim uvjetima, kulturi, tradiciji i povijesti. Kurikulum ranog odgoja u Engleskoj , obvezatan već od pet godina s tendencijom spuštanja dobne granice s obvezatnim kontrolnim mehanizmima; skandinavski kurikulumi - Norveška, Švedska; kurikulum iz Slovenije, kurikulum Novog Zelanda kao primjer fleksibilnog utemeljenog na sociokostruktivizmu, Reggio pedagogija kao primjer iznimno uspješnog  sukonstrukcijskog kurikuluma i teorije odgoja i obrazovanja.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Alexander, R.  (1996.): The Third Revolution? In Craft, A. (ed) (1996.) : Primary Education. London,The Open University. str.235-261.
2.	Edwards,C.;Gandini,L.;Forman,G. (eds) (1998):The Hundred Languages of Children.London.Ablex Pub.Connedticut.
3.	Hendrick,J. (ed) (1997) : First Steps Toward Teaching the Reggio Way. London. Prentice-Hall International.
4.	Kurikulum za vrtce,  1999. Ljubljana, Nacionalni kurikularni svet, Područna kurikularna komisija za vrtce
5.	Malaguzzi. L. (1998.) : History, Ideas, and Basic philosophy. In: Edwards,C. ;Gandini, L.;Forman,G. (eds) (1998):The Hundred Languages of Children.London.Ablex Pub. Connedticut.str. 49-99.
6.	Osnove programa predškolskog vaspitanja i obrazovanja dece uzrasta od tri do sedam godina. Bgd. Ministarstvo prosvete, republike Srbije, Prosvetni pregled 1996.
7.	Te Whariki- Early Childhood Curriculum - Ministry of Education New Zealand, Wellngton, (1996.)
8.	Programsko usmjerenje odgoja i obrazovanja predškolske djece. Zagreb. Ministarstvo prosvjete i kulture, Zavod za školstvo. 1991.	
Izborna literatura	
1.	Datnow, A.; Hubbard,L.; Mehan,H. ( 2002) :Extending Educational Reform. London. Falmerpress.
2.	Podmore,V. (2004.) : Questioning evaluation quality in early childhood. In (eds): Anning,A.; Cullen,J.:Fleer,M. :(eds). .Early Childhood Education. Sage.pub. str. 149 -159.	

Naziv modula	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	
Naziv kolegija                        	Rani odgoj djece s posebnim potrebama i pravima	

Opći podaci	
Studijski program	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	Godina	prvapprva
II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Ana Sekulić-Majurec, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	10	
Broj sati po semestru	20	
Opće i specifične kompetencije	
Upoznati specifičnosti ranog odgoja djece s posebnim potrebama i pravima, njihovu utemeljenost u znanstvenim istraživanjima i pozitivnim svjetskim iskustvima.
Upoznati specifičnosti istraživanja u području ranog razvoja djece s posebnim potrebama i pravima. Osposobiti za sudjelovanje u istraživanjima i samostalno provođenje istraživanja u tom području.  	
Okvirni sadržaj kolegija	
Specifičnosti ranog odgoja djece s posebnim potrebama i pravima (djece s usporenim intelektualnim razvojem, s oštećenjima sluha i govora, vida, tjelesnom invalidnošću i kroničnim bolestima, minimalnim cerebralnim disfunkcijama i  ADHD, te odgojno zanemarene, zlostavljane i posebno darovite djece). Nove spoznaje relevantnih znanosti  koje mogu utjecati na specifičnosti ranog odgoja te djece. Pozitivna praksa u svijetu. Metodologijske specifičnosti istraživanja tog područja. Prikaz metodologije relevantnih istraživanja. 	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	
Predavanja	Seminari 	Vježbe	Samostalni zadaci	E-učenje	
Obrazovanje na daljinu	Konzultacije	Radionice	Mentorski rad	Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Alcott, M. (1997),  An Introduction to Children with Special Educational Needs. London: Hodder i Stoughton. 
2.	George, D. (2003), Obrazovanje darovitih. Zagreb: Educa.
3.	Greenspan, S.I.  i Wieder, S. (2003), Dijete s posebnim potrebama. Poticanje intelektualnog i emocionalnog razvoja. Zagreb: Ostvarenje. 
4.	Kirk, S.A., Gallagher, J.J. (1989), Educating Exceptional Children. Boston: Houghton Mifflin Company. 
5.	Winkel, R. (1994); Djeca koju je teško odgajati. Zagreb: Educa	
Izborna literatura	
1.	Igrić, Lj. (ur., 2004), Moje dijete u školi. Zagreb: Ministarstvo /obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti i Hrvatska udruga za pomoć djeci s posebnim potrebama. 
2.	Kocijan–Hercigonja, D.Buljan-Flander, G., Vučković, D. (1999), Hiperaktivno dijete. Jastrebarsko: Naklada Slap. 
3.	Lay, J., Sekulić-Majurec, A. (1998), Darovito je, što ću s njim?. Zagreb: Alinea. 
4.	Sekulić-Majurec, A. (1988), Djeca s teškoćama u razvoju u vrtiću i školi. Zagreb: Školska knjiga. 	

Naziv modula	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	
Naziv kolegija	Alternativni pristupi ranom odgoju	

Opći podaci	
Studijski program	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Slavica Bašić, izv. prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	10	
Broj sati po semestru	20	
Opće i specifične kompetencije	
Opća kompetencija:  
Stjecanje uvida u različite pedagogije, pedagoške koncepte i projekte kao moguće odgovore na razvojne potrebe djece u dobi od rođenja do 8/9. godina: 
Posebne kompetencije: 
•	a) usvajanje teorijsko-metodološkog okvira za vrednovanje  alternativnih pedagogija, koncepata ili projekata glede razvojnih potreba  i zahtjeva kulturnog konteksta u kojem djeca odrastaju.
•	B) osposobljavanje  za stručno savjetovanje  u procesu donošenja odluka glede izbora pedagogije odnosno pedagoškog koncepta (za odgojitelje, roditelje, prosvjetnu politiku,	
Okvirni sadržaj kolegija	
Neurobiološke osnove za cjelovitog/harmoničnog  razvojačovjeka (rezultati suvremenih istraživanja mozga; različita gledišta o naravi i procesu učenja). Biografsko značenje  ranog razvoja: senzibilna razdoblja. Kako dijete uči?  Različiti odgovori i iz njih izvedene pedagogije: Teorijsko utemeljenje i praksa: a)  Freinet.- Montessori.- Waldorf.- Reggio .- kao alternativnih pedagogija. b)  otvorni/na situaciju orijentirani/ kurikulum, vrtić bez igračaka, pokretni vrtić, otvoreni vrtić, « korak  po korak» kao pedagoški programi i projekti. Montessori.- Franet.- Waldorf. i Reggio pedagogija u dijalogu na temu: a) dijete kao stvaralačko biće, b)  dječja igra, c)  priroda i razvoj osjetila. Uspostavljanje parametara za vrednovanje  alternativnih koncepata i redefiniranje pojma «alternativni pristup/alternativna pedagogija». 	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Marielle Seitz/Ursula halwach (1997), Montessori ili waldorf?. Knjiga za roditelje, odgojitelje i pedagoge, Zgareb.Educa
2.	Silvija Philipps (2003): Montessori priprema za život. Odgoj neovisnosti i odgovornosti. Jastrebarsko: Naklada Slap
3.	Vassilios, E. Fthenakis/Martin R. Textor ( Hrsg.) (2000), Paedagogische Ansaetze im Kindergarten. Belz, Weinheim/basel
4.	Edwards C P (2002): Three Approaches from Europe: Waldorf, Montessori, and Reggio Emilia. Early Childhood Research and Practice, Spring 2002, 	
Izborna literatura	
1.	Gopnik, Alison /Andrew N. Melztoff/Patricia K. Kuhl (2003): Znanstvenik u kolijevci:što nam rano učenje kazuje o umu. – Zagreb:Educa
2.	Achim Helmich/Peter Teigler (hrsg.) (1999): Montessori,- Freinet.- Waldorfpaedagogik. Konzeption und aktuelle praxis. Beltz, Weinheim/Basel	
Naziv modula	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	
Naziv kolegija	Indikatori kvalitete (kurikuluma) ranog odgoja	

Opći podaci	
Studijski program	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Maja Ljubetić, doc.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	10	
Broj sati po semestru	20	
Opće i specifične kompetencije	
Osposobiti studente za razumijevanje složene problematike kvalitete odgojno-obrazovne prakse i u okviru te problematike razviti osjetljivost za promatranjem i uočavanjem bitnih pokazatelja kvalitete i njihovim dinamičkim odnosima.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Vanjska evaluaciji. i evaluacija  pojedinačnih elemenata kvalitete kurikuluma ranog odgoja ( broj odgojnih grupa u jednom objektu, broj objekata tj. područnih odjeljenja), odnos odgajatelja i djece u odgojnoj grupi, odnos broja stručnog tima prema broju odgojnih grupa.  Cjelovit pristup evaluaciji kvalitete kurikuluma uzimajući u obzir sve dinamičke dimenzije od kvalitete konteksta do kvalitete stručnosti odgojnog kadra, samoevaluacija kvalitete kurikuluma osnova za samoispravljanje i  samousavršavanje procesa odgoja i obrazovanja u ustanovi. Zajednička, suradnička evalucija kvalitete, temelj za sukonstrukciju kurikuluma.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Dahlberg,G.;Moss.P.;Pence. A. (1999): Beyond Quality in Early Childhood Education and Care. London, Falmer press.
2.	Giudici,C.; Rinaldi.C. (eds)  (2002.) :Making Learning Visible. Reggio Emilia, Reggio Children.
3.	Hopkins,D. (2001) :School Improvement for Real. London, Falmer press.
4.	Moss.P.; Pence. A. ( 1994.):Valuing Quality in Early Childhood Services.London,Paul Chapman pub.	
Izborna literatura	
1.	Moss,P.; Penn,H. (1996) :Transforming Nursery Education. London. Saga pub.
2.	Senge, P. at all ( 2000.) (eds): Schools that Learn. New York, Doubleday 
3.	Senge, P. i dr. (2003.) : Ples promjena. Mozaik knjiga.
4.	Šagud, M. (2004.): Odgajatelj u dječjoj igri. Zagreb, Školske novine.	

Naziv modula	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	
Naziv kolegija                        	Istraživanja ranog razvoja relevantna za rani odgoj i obrazovanje	

Opći podaci	
Studijski program	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	Godina	prvapprva
II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Ana Sekulić-Majurec, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	10	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Studenti će se upoznati s rezultatima novijih istraživanja ranog razvoja relevantnih za rani odgoj i obrazovanje i novim spoznajama do kojih su ta istraživanja dovela a koje valja uvažavati pri koncipiranju ranog odgoja i obrazovanja. Osposobljavanje za samostalan istraživački rad u području  ranog razvoja. 	
Okvirni sadržaj kolegija	
Nužnost interdisciplinarnog pristupa ranom odgoju i obrazovanju. Značaj i mogućnosti transmisije znanstvenih spoznaja u odgojnoobrazovnu praksu u području ranog odgoja i obrazovanja. Relevantna istraživanja iz područja psihologije, sociologije, specijalne pedagogije i neuroznanosti s posebnim osvrtom na njihovu metodologiju Analiza mogućnosti primjene u ranom odgoju i obrazovanju obiteljskom i institucijskom okruženju u Hrvatskoj. 	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	
Predavanja	Seminari 	Vježbe	Samostalni zadaci	E-učenje	
Obrazovanje na daljinu	Konzultacije	Radionice	Mentorski rad	Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Caine R., Caine, G. (1994), Making connectionas:  Teaching and the human brain. Alexandria: Association for Supervision and Curriculum Development. 
2.	Fontana, D. (ed., 1984), The Education of the Young Child. Glasgow: Basil Blackwell. 
3.	Gopnik, A. i dr. (2003), Znanstvenik u kolijevci. Zagreb: Educa. 
4.	Gardner, H. (1991): The unschooled mind: How children think and how school should teach. New York: Bacic. 
5.	Kovačević, M. (ur., 1991): Psihologija, edukacija i razvoj djeteta. Zagreb: Školske novine. 
6.	Vasta, R., Haith, M.M., Miller, S.A. (1997), Dječja psihologija. Zagreb: Naklada Slap (odabrana poglavlja)	
Izborna literatura	
1.	Bredekamp, S. (ur., 1996), Kako djecu odgajati. Zagreb: Educa.
2.	Katz, L.G., McLellan, D.E. (1999), Poticanje razvoja dječje socijalne kompetencije. Zagreb: Educa. 
3.	Oden, S., Ramsey, P.R. (1993), Implementing research on children’s social competence: What do teachers and researchers need to learn? Exceptinality Education Canada,  3(1,1): 209-232.
4.	Shapiro, l. (1998): Kako razviti emocionalnu inteligenciju djece. Zagreb: Mozaik knjiga. 
5.	US Department of Education (1986), What Works: Research about teaching and learning. Washington, DC: Author. 	

Naziv modula	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	
Naziv kolegija                        	Metodologija rada na izradi dokorske disertacije	

Opći podaci	
Studijski program	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	Godina	prvapprva
II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Ana Sekulić-Majurec, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Upoznati studente sa metodologijskim specifičnostima izrade znanstvenog teksta, osposobiti ih za izradu nacrta istraživanja predviđenog u doktorskoj disertaciji i provođenje tog istraživanja, obradu i interpretaciju podataka te izradu završnog izvješća/teksta. 	
Okvirni sadržaj kolegija	
Vrste znanstvenih tekstova. Paradigmatska određenja metodologijskih pristupa znanstvenim istraživanjima. Pristupi kvantitativno usmjerenim istraživanjima. Nacrti tih istraživanja, njihova provedba, obrada podataka i izrada izvješća. Pristupi kvalitativno usmjerenim istraživanjima. Nacrti tih istraživanja,  interpretacija podataka i izrada izvješća. Metodologijske specifičnosti rada na doktorskoj disertaciji. Samostalni rad studenata.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	
Predavanja	Seminari 	Vježbe	Samostalni zadaci	E-učenje	
Obrazovanje na daljinu	Konzultacije	Radionice	Mentorski rad	Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Cohen, L.,  Manion, L.; Morrison, K. (2000), Research Methods in Education. London: Routledge/Falmer.
2.	Denzin, N. K. (1994): Handbook of  Qalitative Research. London: Sage.
3.	Fraenkel, J.R., Wallen, N.E.(1993), How Design and Evaluate Research in Education. New York: Mc Graw Hill. 
4.	Keeves, J.P., Lakomski, B. (1999), Issues in Educational research. Oxford: Pergamon
5.	Martens, D.M.(1998), Research methods in Education and Psychology- Integrating Diversity in Quantitative and Qualitative Approaches. London: Sage.	
Izborna literatura	
1.	Gronlund, N.E. (1985),  Measurement and Evaluation in Teaching. New York: Macmillan  Publishing Mompany. 
2.	Halmi: A., (1996), Kvalitativna metodologija u društvenim znanostima. Zagreb: Pravni fakultet - Studijski centar socijalnog rada.  
3.	Halmi: A. (1999), Temelji kvantitativne analize u društvenim znanostima. Zagreb: Alinea.
4.	Kovačević, M., (ur., 1992.): Standardi za pedagoško i psihološko testiranje.   (Američka udruga za istraživanja u obrazovanju, i drugi). Zagreb: Educa.
5.	Sekulić-Majurec, A. (2000.): Kvantitativan i/ili kvalitativan pristup istraživanjima pedagoških  fenomena – neke aktualne dileme. Napredak, 141 (3): 289-300.
6.	Sekulić-Majurec, A. (2001.): Quo vadis metodologija pedagogije? U: Rosić, V.  (ur.): Teorijsko- metodološka utemeljenost pedagoških istraživanja. Zbornik radova  Rijeka: Filozofski fakultet Sveučilišta u Rijeci, str. 27-39.  
7.	Silobrčić, V. (1998), Kako sastaviti, objaviti i ocijeniti znanstveno djelo. Zagreb: Medicinska naklada. 	

Naziv modula	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	
Naziv kolegija	Povijesni pregled misli o ranom odgoju	

Opći podaci	
Studijski program	Rani odgoj  i obrazovanje u  obiteljskom i institucijskom okruženju 	Godina	I	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Ivan Dumbović, izv.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Upoznati studente s povijesnim razvojem misli o ranom odgoju u obitelji i u instituciji.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Upoznavanje kronološkim slijedom iznesenih misli kod odabranih mislilaca, filozofa, pedagoga (Likurg /9. st. pne./, Solon /640.-559. pne./, Sapfa /627.-560./, Ezop /6. st. pne./, Arhita iz Tarenta /430.-348. pne./, Platon, Aristotel, Quintilianus, Montaigne, Komensky, Locke, Rousseau, Owen, Fröbel, Haulik, Erdödy, Basariček, Key, Kassowitz, Agazzi, Montessori, Russell, Gesell, Prüfer, Vigotski, Godler, Pregrad, Smolec, Poletti, Findak, Anđel…). Naglašavanje misli i ostvarenja naprednih u svoje vrijeme, vrijednih do danas i ubuduće i potrebu poznavanja prethodnih iskustava za svako ozbiljnije znanstveno bavljenje pedagogijskom problematikom.	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Cviić, A. (1895), Rukovođ za zabavište, Zagreb, HPKZ
2.	Dumbović, I. (1991), Razvoj školstva u Hrvatskoj, Zbornik radova Instituta za pedagogijska istraživanja, Zagreb, Filozofski fakultet.
3.	Franković, D.(ur.)(1958.), Povijest školstva i pedagogije u Hrvatskoj. Zagreb, Pedagoško-književni zbor.
4.	Komensky, J.A. (1886), Informatorij za materinsku školu, Zagreb, HPKZ	
Izborna literatura	
1.	Dumbović, I. (2005), PEDAGOZI značajni za praksu i teoriju odgoja. Lekenik, 1. svezak i naredni svesci (naročito imena navedena u sadržaju).
2.	Enciklopedijka, leksikografska, priručnička, udžbenička… djela, kao i originalna djela pojedinih pedagoških teoretičara.	

Naziv modula	Rani odgoj i obrazovanje u obiteljskom i institucijskom okruženju	
Naziv kolegija	Rano djetinstvo i prava djeteta	

Opći podaci	
Studijski program	Rani odgoj  i obrazovanje u  obiteljskom i institucijskom okruženju 	Godina	II	
Ime nositelja kolegija	Dr. sc. Dubravka Maleš, red.prof.		
Status kolegija	Obvezatan	Izborni		
Bodovna vrijednost i način izvođenja nastave	
ECTS - bodovi	5	
Broj sati po semestru	15	
Opće i specifične kompetencije	
Opće: razumijevanje pojma prava djeteta, shvaćanje važnosti uživanja i zaštite prava djeteta,  prepoznavanje situacija ugrožavanja prava djeteta te izgrađena svijest o osobnoj i profesionalnoj odgovornosti.
Specifične: vještine identifikacije problema, poznavanje mehanizama zaštite prava djeteta, 
kritički pristup  pitanjima prava djeteta u sustavu odgoja i obrazovanja, prihvaćanje uživanja prava djeteta kao razvoja demokratskog društva.	
Okvirni sadržaj kolegija	
Koncept i vrste prava djeteta - prava opstanka, razvojna prava, zaštitna prava i prava sudjelovanja. Konvencija o pravima djeteta i drugi međunarodni i domaći instrumenti kojima se reguliraju temeljna  prava djeteta. Povijest  djetinjstva  i prava djeteta. Roditelji, profesionalci i lokalna zajednica u zaštiti i promicanju prava djeteta.  Predrasude i osjećaji odraslih spram prava male djece na sudjelovanje i konsultiranje. Razine i metode uključivanja djece u donošenje odluka. Proces dogovaranja kroz igru i rad djeteta. Zajedničko odlučivanje djece i odraslih i podjela odgovornosti. Rizici i kontrola, sukobi i nasilje. Ombudsman u zaštiti prava djeteta. Prava i odgovornosti djeteta unutar sustava odgoja i obrazovanja. Etika pedagoškog (odgajateljskog) poziva (etički kodeks odgajatelja; etika istraživanja s djecom).	
Način izvođenja nastave i usvajanje znanja (označiti masnim tiskom/boldom)	

Predavanja	
Seminari 	
Vježbe	
Samostalni zadaci	
E-učenje	

Obrazovanje na daljinu	
Konzultacije	
Radionice	
Mentorski rad	
Terenska nastava	
Praćenje nastave i ocjenjivanje studenata 
(označiti masnim tiskom / boldom samo relevantne kategorije) 	
Pohađanje nastave	Aktivnost u nastavi	Seminarski rad	Eksperimentalni rad	
Pismeni ispit	Usmeni ispit	Esej	Istraživanje	
Projekt	Kontinuirana provjera znanja	Referat	Praktični rad	
Obvezna literatura	
1.	Alderson, P. (2000.) Young Children's Rights. London: Jessica Kingsley Publication.  
2.	Leach, P. (2003) Prvo djeca. Zagreb: Algoritam
3.	Maleš, D.; Milanović, M.; Stričević, I. (2003.) Živjeti i učiti prava. Odgoj za ljudska prava u sustavu predškolskog odgoja. Zagreb: Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu – Istraživačko-obrazovni centar za ljudska prava i demokratsko građanstvo, 298 str.  	
Izborna literatura	
1.	Flekkoy, M.G.; Kaufman, N.H. (1997.) The Participation Rights of the Child. London: Jessica Kingsley Publication. 
2.	Hart, S. et al. (eds.) (2001.) Children's Rights in Education. London: Jessica Kingsley Publication. 
3.	xxx  (1999.) Nacionalni program odgoja i obrazovanja za ljudska prava. Zagreb: Vlada Republike Hrvatske. 
4.	Poimanje djeteta i percepcija dječjih prava u Hrvatskoj (2000). Zagreb: Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu	

3.5. Ritam studiranja i obveze studenata. Uvjeti za napredovanje kroz studij, upisa u   
       sljedeći semestar ili trimestar, odnosno sljedeću godinu studija, te preduvjeti upisa 
       pojedinog predmeta ili skupine predmeta

Doktorski studij pedagogije traje tri godine i student mora sakupiti 180 ECTS, odnosno 60 ECTS bodova za upis u svaku narednu godinu studija. Unutar iste godine za upis u sljedeći semestar treba prikupiti minimalno 25 ECTS bodova. 
Uvjetni upis unutar iste godine studija moguć je s najmanje 20 ECTS bodova, a razliku bodova student treba nadoknaditi u sljedećem semestru.
Ritam studiranja je fleksibilan: samo dio modula/predmeta treba odslušati prema predviđenom planu studija - obvezatni kolegiji  koji će studentu omogućiti dalje individualno koncipiranje studija.  
Nastava je interaktivna, usmjerena prema upoznavanju studenata s temeljnim disciplinama i tematskim područjima, upućivanju u samostalni studij, znanstveno-istraživački rad, evaluaciju i praćenje studentskog napredovanja.

Smjer: Kurikulum suvremenog odgoja i škole 

I GODINA  I SEMESTAR     

KOLEGIJ	ECTS	TIP	
1.	Teorijsko-metodološka struktura i   
      filozofija kurikuluma	10	O*	
2.	Metodologijski pristupi istraživanju 
      kurikuluma	10	O	
3.   Izborni kolegij	5	I**	
4.   Izborni kolegij	5	I	

*O – obvezatni kolegij
**I – izborni kolegij

I GODINA  II SEMESTAR     

KOLEGIJ	ECTS	TIP	
1.	Kurikulum suvremene škole	10	O	
2.	Metodologija izgradnje školskog kurikuluma	10	O	
3.   Izborni kolegij	5	I	
4.   Izborni kolegij	5	I	

II GODINA  III SEMESTAR     

KOLEGIJ	ECTS	TIP	
1.	Socijalizacijski procesi u obrazovanju	10	O	
2.	Profesionalne kompetencije nastavnika	10	O	
3.   Izborni kolegij	5	I	
4.   Izborni kolegij	5	I	

II GODINA  IV SEMESTAR     

KOLEGIJ	ECTS	TIP	
1.	Interkulturalni kurikulum suvremenog obrazovanja	10	O	
2.	Pedagoški menadžment u obrazovanju	10	O	
3.   Izborni kolegij	5	I	
4.   Izborni kolegij	5	I	

III GODINA  V SEMESTAR     

KOLEGIJ	ECTS	TIP	
1.	Konzultativno-mentorski oblik rada	20	O	
2.	Znanstveno-istraživački rad	10	O	

III GODINA  VI SEMESTAR     

KOLEGIJ	ECTS	TIP	
1.	Konzultativno-mentorski oblik rada	20	O	
2.	Obrana doktorskog rada	10	O	

Smjer: Rani odgoj i obrazovanje u institucijskom i obiteljskom okruženju 

I GODINA  I SEMESTAR     

KOLEGIJ	ECTS	TIP	
1.	Rani odgoj djeteta u obitelji	10	O	
2.   Kurikulum ranog odgoja	10	O	
3.   Izborni kolegij	5	I	
4.   Izborni kolegij	5	I	

I GODINA  II SEMESTAR     

KOLEGIJ	ECTS	TIP	
1.	Metodologijski pristup tvorbi kurikuluma ranog odgoja	10	O	
2.  Alternativni pristupi ranom odgoju	10	O	
3.   Izborni kolegij	5	I	
4.   Izborni kolegij	5	I	

II GODINA  III SEMESTAR     

KOLEGIJ	ECTS	TIP	
1.	Obitelj, vrtić, zajednica-nove smjernice za praksu, istraživanje i vrednovanje	10	O	
2.	Rani odgoj djece s posebnim potrebama i pravima	10	O	
3.   Izborni kolegij	5	I	
4.   Izborni kolegij	5	I	

II GODINA  IV SEMESTAR     

KOLEGIJ	ECTS	TIP	
1.	Indikatori kvalitete (kurikuluma) ranog odgoja	10	O	
2.	Vrtić - organizacija ranog odgoja i  
obrazovanja, koja uči	10	O	
3.   Izborni kolegij	5	I	
4.   Izborni kolegij	5	I	

III GODINA  V SEMESTAR     

KOLEGIJ	ECTS	TIP	
1.	Konzultativno-mentorski oblik rada	20	O	
2.	Znanstveno-istraživački rad	10	O	

III GODINA  VI SEMESTAR     

KOLEGIJ	ECTS	TIP	
1.	Konzultativno-mentorski oblik rada	20	O	
2.	Obrana doktorskog rada	10	O	

Studenti tijekom doktorskog studija (a najkasnije u trećoj studijskoj godini)  sudjeluju u znanstveno-istraživačkom radu: u okviru znanstvenog programa – znanstvenih projekata Zavoda za pedagogiju (Odsjeka za pedagogiju), drugih znanstvenih projekata ili individulanom programu (koji odobrava voditelj smjera/modula).

Osim nastavnih i drugih studijskih obveza, student može skupiti ECTS bodove i sudjelovanjem u drugim oblicima znanstvenog rada:

o	izlaganje na domaćem znanstvenom skupu 3 ECTS 
o	izlaganje na međunarodnom znanstvenom skupu 5 ECTS
o	objavljen rad u stručnom časopisu 2 ECTS
o	objavljen rad u referiranom znanstvenom časopsisu 5 ECTS
o	objavljen prikaz strane knjige 2 ECTS
o	sudjelovanje u znanstveno-istraživačkom radu (individualni program) 5 ECTS (po semestru)
o	sudjelovanje/suradnja u znanstvenom programu - znanstvenim projektima  Zavoda za pedagogiju (Odsjeka za pedagogiju) 10 ECTS
3.6. Sustav savjetovanja i vođenja kroz studij, način odabira mentora, obveze studijskih  
       savjetnika i voditelja doktorskih radova, te doktorskih kandidata.

Vođenje studenata doktorskog studija pedagogije predviđeno je na nekoliko razina. 
1.	voditelj poslijediplomskog studija brine o cjelokupnoj izvedbi doktorskoga studija;
2.	voditelj smjera/modula zadužen je za akademsko savjetovanje studenata: izbor kolegija, sudjelovanje u znanstveno-istraživačkom radu, sudjelovanje na znanstvenim skupovima...;
3.	mentor je zadužen za akademsko savjetovanje studenta u pogledu odabira teme doktorskoga rada, izrade sinopsisa i izrade doktorskoga rada 

Studentu poslijediplomskog sveučilišnog doktorskog studija pedagogije obvezno se imenuje mentor. Pri odabiru mentora polazi se kompetencije profesora u odnosu na predloženu temu doktorskog rada i interesa/želje kandidata. Studentu se može imenovati i komentor (interdisciplinarna tema).
Mentor se bira u najkasnije u drugoj godini studija, odgovoran je za konzultativni i znanstvenoistraživački rad studenta i pomaže mu u prijavi sinopsisa i  izradi doktorskog rada. 
Mentor (komentor) može biti nastavnik izabran u znanstveno-nastavno ili odgovarajuće znanstveno zvanje, a imenuje ga Vijeće poslijediplomskog sveučilišnog doktorskog studija pedagogije.

3.7. Popis predmeta i/ili modula koje studenti mogu izabrati s drugih poslijediplomskih 
       i specijalističkih studijskih programa.

Studenti doktorskoga studija pedagogije mogu u okviru izbornih kolegija, odabrati kolegije s bilo kojega drugoga doktorskog studija na Filozofskom fakultetu i Svučilištu u Zagrebu ili drugom sveučilistu (u Hrvatskoj i inozemstvu). 
Izbor odobrava Vijeće poslijediplomskog studija pedagogije temeljem relevantnosti odabranih kolegija za studij i budući znanstveno-istraživački profil. Pri odabiru kolegija s drugih studijskih programa studenta savjetuju, prema potrebi, voditelj poslijediplomskog studija, voditelj smjera/modula i mentor. 

3.8. Popis predmeta i/ili modula koji se mogu izvoditi na stranom jeziku.

Na stranom jeziku mogu se izvoditi pojedini kolegiji u skladu s nastavnim planom i programom i jezičnim kompetencijama studenata:
1.	Europski pristup obrazovanju za demokratsko građanstvo – prof. dr. sc. Vedrana Spajić-Vrkaš (engleski jezik)
2.	Interkulturalne kompetencije nastavnika – doc. dr. sc. Elvi Piršl  (talijanski/engleski jezik)
3.	Alternativni pristupi ranom odgoju – prof. dr. sc. Slavica Bašić (njemački jezik)
4.	Profesionalne kompetencije nstavnika – prof. dr. sc. Marko Palekčić (njemački jezik)
I većina drugih kolegija može se izvoditi na stranom jeziku, u skladu s jezičnim komptencijama polaznika.

3.9.	 Kriteriji i uvjeti prijenosa ECTS bodova – pripisivanje bodovne vrijednosti  
 predmetima koje studenti mogu izabrati s drugih studija na sveučilištu-predlagaču  
 ili drugim sveučilištima.

Prijenos ECTS bodova stečenih na drugim studijima provodi Vijeće poslijediplomskog studija pedagogije, temeljem procjene programske sličnosti i važnosti za studij,  kao i  opterećenja studenta tijekom rada na izabranom kolegiju s drugih studija.

3.10.	Način završetka studija i uvjeti za prijavu teme doktorskoga rada. Postupak i 
            Uvjeti za prihvaćanje teme doktorskoga rada. Postupak i uvjeti ocjene 
            doktorskoga rada. Uvjeti i način obrane doktorskoga rada.

Poslijediplomski sveučilišni doktorski studij pedagogije završava nakon što je student izvršio predviđene studijske obveze, prikupio 180 ECTS bodova, izradom i javnom obranom znanstvenog doktorskog rada (disertacije).
Nakon poslijediplomskog sveučilišnog doktorskog studija pedagogije studentu se izdaje diploma kojom se potvrđuje završetak studija i stjecanje akademskog stupnja doktora znanosti (dr. sc.).

Postupak i uvjeti za prihvaćanje teme doktorskog rada:

Tema doktorskog rada prijavljuje se najranije tijekom druge godine studija. Sinopsis doktorskog rada brani se javno, pred stručnim povjerenstvom (od tri člana, od kojih je jedan mentor), a imenuje ih Vijeće poslijediplomskog doktorskog studija pedagogije.
Nakon javne obrane, student, u dogovoru s mentorom, predlaže temu doktorskog rada Vijeću poslijediplomskih studija i Fakultetskom vijeću u pisanom obliku (sinopsis).
Prijedlog teme sadrži: naslov; kratak uvod iz kojeg će se vidjeti razlozi za predloženo istraživanje; teorijsku podlogu i obrazloženje aktualne relevantne spoznaje; ako je potrebno praktičnu primjenjivost spoznaja do kojih se kani doći; uže područje rada; ciljeve istraživanja i očekivani znanstveni doprinos; obrazložiti metodološke postupke, izložiti strukturu rada tj. opisno dati kratak osvrt na elemente gradiva.
Prijedlog teme razmatra Stručno povjerenstvo te u skupnom izvještaju daje mišljenje i prijedlog za prihvaćanje teme Vijeću poslijediplomskih studija i Fakultetskom vijeću, koje donosi konačnu odluku.
Nakon odobrenja teme i sinopsisa student može pristupiti izradi doktorskog rada.

Postupak i uvjeti ocjene doktorskog rada:

Doktorski rad predaje se uz pisanu suglasnost mentora.
Članove Stručnog povjerenstva za ocjenu i obranu doktorskog rada imenuje Fakultetsko vijeće na prijedlog Vijeća poslijediplomskog doktorskog studija pedagogije.
Predloženi član Stručnog povjerenstva za ocjenu i obranu doktorskog rada i student čiji se doktorski rad ocjenjuje, imaju pravo tražiti izuzeće nekog od članova Stručnog povjerenstva. O izuzeću odlučuje Fakultetsko vijeće na prijedlog Vijeća poslijediplomskog doktorskog studija pedagogije.
Povjerenstvo se sastoji od neparnog broja članova (najmanje tri, najviše pet članova), čija je znanstvena djelatnost iz područja doktorskog rada studenta. U povjerenstvo može biti imenovana osoba izabrana u znanstveno-nastavno odnosno odgovarajuće znanstveno zvanje.
Stručno povjerenstvo ocjenjuje doktorski rad skupnim izvještajem koji se podnosi Fakultetskom vijeću najkasnije u roku šest mjeseci od dana primitka odluke o imenovanju povjerenstva. Članovi Stručnog povjerenstva mogu dati i svoje izdvojeno mišljenje.
Mentor studenta ne može biti predsjednik povjerenstva za ocjenu i obranu doktorskog rada. Najmanje jedan član povjerenstva za ocjenu i obranu mora biti izvan visokog učilišta koje provodi postupak.
Stručno povjerenstvo za ocjenu doktorskog rada može rad prihvatiti, vratiti studentu na doradu uz pisane primjedbe ili odbiti.

Uvjeti i način obrane doktorskog rada:

Obrana doktorskog rada provodi se nakon usvajanja pozitivnog izvještaja povjerenstva na Fakultetskom vijeću Fakulteta, najkasnije u roku 3 mjeseca. 
Obrana doktorskog rada je javna i obavlja se, u pravilu, pred povjerenstvom koje je ocijenilo doktorski rad.
Deset dana prije obrane objavljuje se tekst disertacije zajedno s ocjenom na Internet stranici Fakulteta. O obrani doktorskog rada sastavlja se zapisnik. 
Postupak i uvjeti za prijavu, prihvaćanje, ocjenu i obranu doktorskog rada provodi se u skladu s Pravilnikom o poslijediplomskom studiju Filozofskog fakultata u Zagrebu

3. 11. Uvjeti pod kojima studenti koji su prekinuli studij ili su izgubili pravo studiranja  
           na  jednom studijskom programu mogu nastaviti studij.

Student koji je prekinuo poslijediplomski znanstveni doktorski ili magistarski studij upisan prema propisima koji su važili prije stupanja na snagu Zakona o znanstvenoj djelatnosti visokom obrazovanju («Narodne novine», br. 158/03) može uložiti pisani zahtjev za nastavak studija upisom na Poslijediplomski sveučilišni doktorski studij pedagogije. Odgovarajuću odluku za nastavak studija donosi Vijeće Poslijediplomskog sveučilišnog doktorskog studija pedagogije.
Vijeće utvrđuje razliku ispita između plana i programa studija koji je kandidat upisao i studijskog programa za stjecanje doktorata znanosti, na kojem nastavlja studij. Razlika ispita ovisi o prije izvršenim obvezama studenta.
Student koji je upisao poslijediplomski studij na drugom visokom učilištu u Republici Hrvatskoj, iz znanstvenog polja odgojne znanosti, grana pedagogija, može nastaviti studij ako postoje opravdani razlozi za prijelaz, pod uvjetima koje utvrdi Vijeće Poslijediplomskoga sveučilišnog doktorskog studija pedagogije i Vijeće poslijediplomskih studija Fakulteta.
Prijelazi studenta s inozemnih sveučilišta rješavaju se u skladu sa Zakonom o priznavanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija («Narodne novine», br. 158/03).

3.12.	  Uvjeti pod kojima polaznik stječe pravo na potvrdu (certifikat) o apsolviranom  
           dijelu doktorskog studijskog programa, kao dijelu cjeloživotnog obrazovanja.

Polaznik stječe pravo na potvrdu (certifikat) o apsolviranom dijelu doktorskog studijskog programa pedagogije, kao dijelu cjeloživotnog obrazovanja, kada je izvršio sve obveze unutar smjera i pojedinog semestra za koji je zatražio potvrdu.

3.13. Uvjeti i način stjecanja doktorata znanosti upisom doktorskog studija i izradom  
         doktorskog rada bez pohađanja nastave i polaganja ispita.

U skladu s člankom 73. stavkom 3.  Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju (pročišćeni tekst) i člankom 75. stavkom 1. točka 6. Statuta Sveučilišta u Zagrebu, osobe koje su ostvarile znanstvena dostignuća koja svojim značenjem odgovaraju uvjetima za izbor u znanstvena znanja mogu steći doktorat znanosti.
Osoba treba imati znanstvene radove kojima je značajno unaprijedila znanost, pri čemu se posebno cijeni međunarodna afirmacija znanstvenika i međunarodna priznatost njegova znanstvenog rada odnosno njegov značaj u okviru nacionalnih sadržaja.

Postupak utvrđivanja uvjeta za stjecanje doktorata znanosti pokreće osoba koja smatra da ispunjava uvjete uz predočenje dokaza koji je afirmiraju kao znanstvenika s objavljenim znanstvenim radovima u časopisima s priznatom međunarodnom recenzijom ili domaćim časopisima koji su po vrsnoći izjednačeni s časopisima s priznatom međunarodnom recenzijom. 
Zahtjev pristupnika razmatra stručno povjerenstvo koje u skupnom izvještaju daje mišljenje i prijedlog za stjecanje doktorata znanosti Vijeću poslijediplomskih studija i Fakultetskom vijeću Filozofskog fakulteta, koje donosi odluku.
Odluka Fakultetskog vijeća o ispunjavanju propisanih uvjeta upućuje se Senatu Sveučilišta u Zagrebu radi davanja suglasnosti.

3.14. Maksimalna duljina razdoblja od početka do završetka studiranja.

Studenti koji su u studij uključeni u punom radnom vremenu trebaju ga završiti u razdoblju od četiri godine, a oni koji su u studij uključeni s dijelom radnog vremena trebaju ga završiti najkasnije za sedam godina od početka studiranja.

4. UVJETI IZVOĐENJA STUDIJA

4.1. Mjesta izvođenja studijskog programa

Poslijediplomski sveučilišni doktorski studij pedagogije izvodit će se na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a po potrebi i drugim prostorima. Kolegiji koje student izabere na drugim studijima odvijat će se u onim institucijama koje nude te kolegije. 

4.2.	Podaci o prostoru i oprema predviđena za izvođenje studija, posebno podaci o  
 istraživačkim resursima (istraživačka oprema, ljudski resursi).

Filozofski fakultet raspolaže s prostorom od oko 14.000 mm, svom potrebnom opremom u predavaonicama i knjižnim fondom u kojem student može doći do osnovne literature potrebne za studij. Fakultet i Odsjek za pedagogiju raspolažu i opremom potrebnom za znanstveno-istraživački rad.

4.3. Popis znanstvenih i razvojnih projekata na kojima se temelji doktorski program.

Profesori koji predaju na doktorskom studiju pedagogije bili su voditelji i  suradnici većeg broja projekata prijavljenih pri Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa, UNESCO-u i međunarodnim projektima.
U okviru Zavoda za pedagogiju u posljednjih desetak godina realizirani su projekti:
"Genealogija i transfer modela interkulturalizma" 1991-1996. broj 5-12-128.
 voditelj prof. dr. sc. Vlatko Previšić
"Školski kurikulum i obilježja hrvatske nacionalne kulture" 1997-2000. broj 131002.
 voditelj prof. dr. sc. Vlatko Previšić
"Metodologija i struktura nacionalnog kurikuluma" 1997-2000. broj 0030489 i UNESCO
 voditelj prof. dr. sc. Vlatko Previšić.

Od 2007. godine, u okviru Zavoda za pedagogiju, Odsjeka za pedagogiju realizira se znanstveni program:

"Kurikulum suvremenog odgoja i škole", voditelj prof.dr.sc. Vlatko Previšić u koji su uključeni znanstveni projekti:
"Interkulturalni kurikulum i obrazovanje na manjinskim jezicima" (voditelj prof. dr. sc. Neven Hrvatić),
"Kurikulum socijalnih kompetencija i odnosa u školi" (voditelj prof. dr. sc. Vlatko Previšić),  i "Nove paradigme ranog odgoja" (voditelj prof. dr. sc. Dubravka Maleš), što je u potpunosti u skladu s programom doktorskog studija pedagogije i omogućuje studentima realizaciju znanstveno-istraživačke komponente studija.
U 2008. godini u postupku je prijave/odobrenja međunarodni znanstveni projekt “Interkulturalno obrazovanje i europske vrijednosti” suvoditelj prof. dr. sc. Neven Hrvatić.

4.4. Institucijsko rukovođenje doktorskim programom.

Poslijediplomskim sveučilišnim doktorskim studijem pedagogije upravlja Vijeće poslijediplomskog doktorskog studija pedagogije koje čine svi nastavnici koji u tekućoj akademskoj godini sudjeluju u nastavi doktorskog studija. Na čelu Vijeća poslijediplomskog studija je voditelj, kojeg na prijedlog Odsjeka za pedagogiju i Fakultetskog vijeća, imenuje dekan Fakulteta.

4.5. Ugovorni odnosi između studenata i nositelja doktorskog studija, odnosno suradnih 
        institucija: za stjecanje kreditnih bodova, izvođenje istraživačkog rada, obranu 
       doktorske disertacije, ostvarivanje obveznih i izbornih aktivnosti.

Regulirat će se na razini Filozofskog fakulteta u Zagrebu, a dijelom na Odsjeku za pedagogiju, u skladu s Pravilnikom o poslijediplomskim studijima.
4.6. Imena nastavnika i suradnika koji će sudjelovati u izvođenju svakog predmeta pri    
       pokretanju studija. Podaci o svakom angažiranom nastavniku (po abecednom redu):

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Slavica Bašić, izv. prof.	
Email:	Slavica.basic@ffzg.hr 	
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 	Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu	
Zvanje nositelja kolegija	Izvanredni profesor	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	2002.	
Kratki životopis	
•	Rođena je 24. lipnja 1952. godine u Indjiji. Odrasla je i školovala se u Sarajevu. 
•	Diplomirala je studij pedagogije i psihologije na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Sarajevu 1976. godine. 
•	Od 1981.do 1993. radi na Odsjeku za pedagogiju na Filozofskom fakultetu u Zadru,a od 1993. radi u Zagrebu. 
•	Magistrirala je 1982. godine na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Sarajevu, a doktorirala 1989. na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu iz područja pedagogijske terminologije. 
•	Odlazi u Zagreb kao docent na Odsjek za pedagoško-psihološku izobrazbu predmetnih nastavnika 1993. godine, gdje predaje Opću pedagogiju i Didaktiku na Filozofskom fakultetu, Edukacijsko-rehabilitacijskom fakultetu te Glazbenoj i Likovnoj akademiji Sveučilišta u Zagrebu. 
•	Suradnik je u više istraživačkih projekata u zemlji i inozemstvu. Objavila je jednu knjigu, autor je nekoliko poglavlja u skupnim edicijama i trideesetak znanstvenih radova. 
•	Posljednjih deset godina intenzivno se bavi sistematskom pedagogijom i alternativnim pedagogijama. Aktivna je na obrazovanju waldorfskih pedagoga u Hrvatskoj i Austriji (Beč). Održala je veliki broj predavanja u okviru stručnih seminara iz područja alternativnih pedagogija. 	
Popis relevantnih radova u zadnjih pet godina	
1.	Bašić, S., V. Spajić-Vrkaš, M. Kukoč (2001),  Obrazovanje za ljudska prava i demokraciju. Interdisciplinarni rječnik, Zagreb, Hrvatsko povjerenstvo za UNESCO.

2.	Bašić, S. (2003),  Slobodna škola i autonomija učitelja. Antropologijsko legitimiranje na primjeru waldorfske škole, u: Vrgoč, H. (ur.) Odgoj, obrazovanje i pedagogija u razvitku hrvatskog školstva , Zbornik radova Sabora pedagoga Hrvatske, Zagreb, HPKZ.
3.	Bašić, S. (2004.): ADHD dijete – razvojni poremećej ili suvremeni mit, u: Zbornik Učiteljske akademije u Zagrebu, Vol.6, br.2(8),str. 125-139 
4.	Bašić, S. (2005), Pedagogijsko utemeljenje učiteljske etike.u: Zbornik Učiteljske akademije u Zagrebu, Vol.7, br.2),str. 179-194 	
Znanstveni interes:	
sustavna pedagogija, alternativana pedagogija, obrazovanje za ljudska prava

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Ivan Dumbović, izv. prof.	
Email:	widik-bilo-jest-@net.hr 	
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 	Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu	
Zvanje nositelja kolegija	Izvanredni profesor	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	30. 11. 1999.	
Kratki životopis	
•	 Dr. sc. Ivan Dumbović rođen je 7. svibnja 1945. u Gušću kod Siska. 
•	Nakon osnovne škole u Gušću završio je 1965. Učiteljsku školu u Petrinji i odmah nastavio studij pedagogije i sociologije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. 
•	Od 1971. godine četiri školske godine bio je školski pedagog u Samoboru i potom dvije godine /jednu honorarno/ profesor opće pedagogije i predškolske pedagogije na Školi za odgajatelje «T. Marinić» u Zagrebu. 
•	Od akademske 1976./1977. godine do danas je zaposlen na Odsjeku za pedagogiju na katedri za Opću i Nacionalnu povijest pedagogije. Objavio je oko stotinu radova iz područja povijesti hrvatske pedagogije i školstva u Hrvatskoj, a pisao i o povijesti pedagogije u Njemačkoj i Sloveniji.
•	Objavio prvi svezak dosad najveće enciklopedije o svjetskim i hrvatskim pedagozima u rasponu od pet tisuća godina (slijedi još najmanje jedanaest svezaka). 	
Popis relevantnih radova	
1.	Dumbović, I. (1999), Razvoj pedagoške misli u Hrvatskoj u: Mijatović, A. (ur.) Osnove suvremene pedagogije, (str. 79.-100), Zagreb, HPKZ.
2.	Dumbović, I. (1999), 120 godina pedagogije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu i razvoj hrvatske pedagogije, u: Prema humanoj stvaralačkoj školi našega vremena – X. Križevački pedagoški dani .(str. 123.-133.), Križevci, HPKZ.
3.	Dumbović, I. (2002), Stjepan Basariček (1848-1918) utemeljitelj hrvatske pedagogije – doprinos osposobljavanju učitelja. U: Delo in pedagoški nazori Henrika Schreinerja, (str. 271.-287.), Maribor, Pedagogški fakultet Maribor. 
4.	Dumbović, I. (2004), Znanje i obrazovanje – povijesni osvrt, u: Škola nade – XIII. Križevački pedagoški dani, (str. 53.-72.), Križevci, HPKZ.
5.	Dumbović, I. (ur.), (2005), Pedagozi značajni za praksu i teoriju odgoja, 1. svezak, Lekenik.	
Znanstveni interes:	
povijest pedagogije, povijest hrvatske pedagogije i školstva

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Neven Hrvatić, izv. prof.	
Email:	nhrvatic@ffzg.hr 	
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 	Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu	
Zvanje nositelja kolegija	Izvanredni profesor	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	26. 03. 2006. (izvanredni profesor)	
Kratki životopis	
o	Dr. sc. Neven Hrvatić rođen je 8. svibnja 1960. godine u Pitomači.
o	Osnovnu školu završio je u Pitomači,  srednju u Virovitici.     
o	Diplomirao je pedagogiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1983. godine, studij pedagogije,  1983. godine.diplomirao je 1983. godine, nakon čega se zaposlio kao pedagog u srednjoj školi (Bjelovar, 1984-1992.). 
o	Od 1984. do 1992. godine radi kao pedagog u srednjoj školi u Bjelovaru.
o	Od 1992. godine je zaposlen je kao asistent na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, Odsjek za pedagogiju, Katedra za sistematsku pedagogiju, a osim toga povremeno dodatno realizira nastavu na Pravnom fakultetu u Zagrebu-Studijski centar socijalnog rada, kao i na Učiteljskoj akademiji u Zagrebu.
o	Doktorirao na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu s temom Odgoj i izobrazba Roma u Hrvatskoj te stekao akademski stupanj doktora društvenih znanosti, znanstveno polje odgojne znanosti.
o	U suradničko zvanje višeg asistenta na Odsjeku za pedagogiju izabran je 1999. godine.
o	U znanstveno-nastavno zvanje docenta na Katedri za Sistematsku pedagogiju, Odsjeka za pedagogiju, Filozofskog fakulteta u Zagrebu izabran je 2001. godine, gdje izvodi nastavu iz kolegija: Osnove pedagogije, Specijalna pedagogija, Domska pedagogija i Osnove socijalne pedagogije.
o	Suradnik je i voditelj u više znanstvenoistraživačkih projekata: "Genealogija i transfer modela interkulturalizma, "Školski kurikulum i obilježja hrvatske nacionalne kulture", "Metodologija i struktura nacionalog kurikuluma i "Lokacije naseljene Romima – stanje unapređenje razvoja naselja i aspiracije za oblike stanovanja" , a voditelj je projekata "Romi u Hrvatskoj" (i potprojekata  prve “Ljetne škole djece Roma u Hrvatskoj” i “Romske odgojne zajednice”) i "Društveni i razvojni položaj Roma u Hrvatskoj".
o	Bio je mentor kod izrade diplomskih i magistarskih radnji većem broju studenata, sudionik brojnih znanstvenih i stručnih skupova u zemlji i inozemstvu, a održao je i velik broj stručnih predavanja u školama i drugim institucijama. 
o	Član je uredništava znanstvenih časopisa Pedagogijska istraživanja i Napredak
o	Bio je tajnik poslijediplomskog znanstvenog studija iz pedagogije i suvoditelj je kolegija: Suvremena stremljenja u socijalnoj pedagogiji i Interkulturalna pedagogija.
o	Pročelnik je Odsjeka za pedagogiju od 2001.godine (do danas) i član Fakultetskog vijeća (od 2000. godine).
o	Član je i dužnosnik više domaćih i stranih stručnih udruga: Hrvatskog pedagogijskog društva, Odbora za pastoral Roma-Hrvatske biskupske konferencije, SIETAR-Europa, IAIE,  Interkulturalnog centra.
o	Objavio je više od 40 znanstvenih (od toga 3 CC rada) i stručnih radova, te veći broj prikaza knjiga i općih osvrta o odgoju i obrazovanju, kao i bio recenzentom više knjiga, članaka u znanstvenim časopisima i znanstvenoistraživačkih projekata.	
Popis relevantnih radova	
1.	Hrvatić, N. & Posavec, K. (2000), Intercultural education and Roma in Croatia. Intercultural Education, 11, 1, pp. 93-105. /Carfax Publishing, Taylor & Francis Ltd London, UK/   
2.	Hrvatić, N. i Ivančić, S. (2000), Povijesno-socijalna obilježja Roma u Hrvatskoj, Društvena istraživanja, 46-47 (god.9 br.2-3.), str. 251-266. 
3.	Hrvatić, N. (2000), Odgoj i izobrazba Roma u Hrvatskoj, Društvena istraživanja, 46-47 (god.9 br.1.), str. 267-290. 
4.	Hrvatić, N. (2000), Novi pristup obrazovnoj tehnologiji u interkulturalnom obrazovanju, U: Rosić, V. (ur.) Nastavnik i suvremena obrazovna tehnologija, (str. 142-150), Filozofski fakultet u Rijeci, Rijeka. 
5.	Hrvatić, N. (2001), Metodologijske paradigme interkulturalnog odgoja i obrazovanja, U: Rosić, V. (ur.) Teorijsko-metodološka utemeljenost pedagoških istraživanja, (str. 241-253), Filozofski fakultet u Rijeci, Rijeka.
6.	Hrvatić, N. i Posavec, K. (2001), Kontrola neizvjesnosti (anksioznost), U: Previšić, V. i Mijatović, A. (ur) Mladi u multikulturalnom svijetu: stavovi srednjoškolaca u Hrvatskoj, (str. 31-36), Interkultura, Zagreb. 
7.	Hrvatić, N. (2002), Domska pedagogija: od teorije do odgojne prakse, U: Rosić, V. (ur.) Odnos pedagogijske teorije i odgojne prakse, (str. 190-202), Filozofski fakultet u Rijeci, Rijeka. 
8.	Hrvatić, N. (2004), Udžbenici za učenike s posebnim potrebama, U: Halačev, s. (ur.) Udžbenik i virtualno okruženje, (str. 121-126), Školska knjiga, Zagreb.     
9.	Previšić, V., Hrvatić, N., Posavec, K. (2004), Socijalna distanca prema nacionalnim ili etničkim i religijskim skupinama. Pedagogijska istraživanja, 1(1):105-120. 
10.	Hrvatić, N. (2004), Romi u Hrvatskoj: od migracija do interkulturalnih odnosa, Migracijske i etničke teme,  4(20):367-385.    
11.	Hrvatić, N. (2005),  Contemporary teaching: intercultural paradigms, U: Peko, A. (ed.), Contemporary teaching (str. 74-81), University Josip Juraj Strossmayer in Osijek/Faculty of Philosophy in Osijek, Osijek. 
12.	Hrvatić, N. (2005), Kurikulum studija pedagogije, U: Rosić, V. (ur.) Stanje i perspektive obrazovanja nastavnika, (str. 60-68), Filozofski fakultet u Rijeci, Rijeka.  
13.	Hrvatić, N. (2005),  Interkulturalni kurikulum i/ili obrazovanje na jezicima nacionalnih manjina, U:Izazovi obrazovanja na manjinskim jezicima-zbornik (str. 63-73), Pedagoški zavod Vojvodine, Novi Sad, AP Vojvodina, Srbija i Crna Gora. 
14.	Hrvatić, N., Piršl, E. (2005), Kurikulum pedagoške izobrazbe i interkulturalne kompetencije učitelja. Pedagogijska istraživanja, 2(2):207-222.  
15.	Hrvatić, N., Posavec, K. (2005), Odgoj i obrazovanje Roma u Hrvatskoj: nove paradigme, Napredak, 4(146):455-467.  	
Znanstveni interes:	
interkulturalna pedagogija, obrazovanje nastavnika, specijalna pedagogija, domska pedagogija

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Vladimir Jurić, red. prof.	
Email:	hulio@softhome.net ; vjuric@ffzg.hr 	
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 	Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu	
Zvanje nositelja kolegija	Redoviti profesor – trajno zvanje	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	22. 12. 1998. (redoviti profesor – trajno zvanje)	
Kratki životopis	
1937.		rođen u Sarajevu
1956.		maturirao na realnoj gimnaziji u Novoj gradiški
1960.	diplomirao prirodnu skupina predmeta na Višoj pedagoškoj školi i stekao zvanje nastavnika. Zaposlio se na osnoavnoj školi kao nastavnik biologije, kemije i fizike
1967.	studijem uz rad završio je pedagogiju kao prvi (A) predmet i sociologiju ka drugi (B) predmet na Filozofskom fakultetu u Zagrebu i stekao zvanje profesora pedagogije. Zapošljava se kao školski pedagog.
1973. 	na Filozofskom fakultetu u Zagrebu obranio doktorski rad pod nazivom Učenikovo pitanje u suvremenoj nastavi  i zapošljava se kraće vrijeme kao profesor Pedagoške akademije.
1974. 		zapošljava se kao docent u Centru za pedagogijsku izobrazbu Sveučilišta u Zagrebu, a 
		zatim, na Filozofskom fakultetu kao docent 
1979. 	biran je u znanstveno nastavno zvanje izvanredni profesor
1982. 	biran je u znanstveno nastavno zvanje i redovitog profesora 
1987.	reizabran u redovnog profesora  i pozitivno ocijenjen 1992. 
1988.-1998.	glavni i odgovorni urednik «Napretka», renomiranog pedagogijskog časopisa 
1991.-1994.	član je Saborskog odbora  za dodjelu "Nagrade Ivan Filipovič 
1998.	biran u trajno zvanje redovitog profesora
2004. 	član uredništva  znanstvenog časopisa «Pedagogijska istraživanja»
2004. 	član uredništva časopisa «Anali za povijest odgoja»

Sudjelovao u nizu projekata koji su se odnosili na algoritmizaciju nastave, programiranu nastavu, modele upravljanja nastavnim procesom, nastavu na Sveučilištu kao pripremu stručnjaka širokog profila (Zagreb - Kijev), kriterije i pretpostavke izrade nastavnih planova i programa u uvjetima znanstveno-tehnološkog razvoja i unutarnje reforme osnovne škole, inovacijsku školu, vrednovanje obrazovnog procesa, obrazovanje za mir i ljudska prava, promicanje prava djeteta i kurikulum suvremene škole. Sudjelovao na brojnim skupovima i održao isto tako brojna saopćenja i predavanja.
Znanstvenim radom bavi se 37. godina u kojem je razdoblju objavio više knjiga i brojne radove u zbornicima i časopisima. 
Višekratno sudjeluje u poslijediplomskoj nastavi na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, Muzičkoj akademiji, a u posljednje vrijeme i na Fakultetu prirodoslovno-matematičkih znanosti i odgojnih područja u Splitu.  	
Popis relevantnih radova	
1.	Jurić, V., Mušanović, M. Staničić, S. i  Vrgoč, H. (2001). Koncepcija razvojne pedagoške djelatnosti stručnih suradnika – prijedlog. Ministarstvo prosvjete i sporta – Prosvjetno vijeće. Prilog 9. Školske novine (Zagreb). br. 22.
2.	Jurić, V. (2001). Kliničko – supervizijski pristup školskog pedagoga nastavi, Napredak, Zagreb, 3, 305-311. (pregledni članak)
3.	Jurić, V. (2004). Pedagoški menadžment – refleksija opće ideje o upravljanju. Pedagogijska istraživanja, Zagreb, 1, 137-148. (pregledni članak)
4.	Jurić, V. (2004). Može li udžbenik podržati otvorenost nastave, u Zborniku: Udžbenik i virtualno okruženje, Zagreb, Školska knjiga, str. 55- 60.
5.	Jurić, V. (2005). Metodika rada školskog pedagoga, Zagreb, Školska knjiga, (treće dopunjeno i prerađeno izdanje)
6.	Jurić, V. (2005).Suvremena stremljenja u didaktičkim teorijama, u Zborniku: Savremene koncepcije, shvatanja i inovativni postupci u vaspitno-obrazovnom i nastavnom radu i mogućnosti primene u savremenoj školi, Novi Sad, Savez pedagoških društava Vojvodine, str. 269-281.	
Znanstveni interes:	
domena nacinalnog kurikuluma i općenito strategije izgradnje kurikuluma.	

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Dubravka Maleš, red. prof.	
Email:	dubravka.males@zg.htnet.hr 	
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 	Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu	
Zvanje nositelja kolegija	Redoviti profesor – trajno zvanje	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	2004. (redoviti profesor – trajno zvanje)	
Kratki životopis	
•	rođena 29. kolovoza 1952. godine u Zagrebu
•	završila osnovnu školu i gimnaziju u Zagrebu
•	1976. godine diplomirala pedagogiju i sociologiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu
•	1983. godine doktorirala na temu "Utjecaj odgoja u potpunim i nepotpunim obiteljima na stavove djece prema ulogama različitih spolova"
•	1976. primljena na radno mjesto asistentice na Katedri za sistematsku pedagogiju u  Odsjeku za pedagogiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu, 
•	1984. izabrana za znanstvenog suradnika i docenta 
•	1990. izabrana za višeg znanstvenog suradnika i izvanrednog profesora 
•	1998. izabrana za znanstvenog savjetnika i redovitog profesora 
•	2003. izabrana za redovitog profesora u trajnom zvanju 
•	u cilju stručnog usavršavanja boravila u Stockholmu (1980.),  Petrogradu i Moskvi (1990.), Bergenu (1994.), Soestu (1994.), Tel Avivu (1995.), Los Angelesu, Calabasasu i Washingtonu (1997.) 
•	utemeljiteljica i nositeljica kolegija: Obiteljska pedagogija i Roditelji i odgojno obrazovna ustanova. 
•	autor ili koautor 9 knjiga (od kojih su tri objavljene na engleskom jeziku) te više od 80 znanstvenih i stručnih radova
•	nositeljica ili suradnica u projektima, u matičnoj i drugim ustanovama (Odgoj za razvoj, toleranciju i suradnju u dječjim i školskim knjižnicama, Rani razvoj djeteta, Odgoj za razvoj, Promicanje prava djeteta,  Odgoj za mir u predškolskim ustanovama, Odgoj za ljudska prava u hrvatskim osnovnim školama  itd.)
•	aktivno sudjelovala u radu više od trideset znanstvenih skupova u zemlji i inozemstvu.  
•	glavna i odgovorna urednica znanstvenog časopisa Napredak (od 2002. – 2005.), inicijator pokretanja i glavna urednica stručno-znanstvenog  časopisa Dijete i društvo  (1999. do danas) te glavna urednica stručnog časopisa Zrno (od 1994.)
•	obiteljski odgoj, suradnja odgojno-obrazovnih ustanova i obitelji te odgoj i obrazovanje za ljudska prava i prava djeteta glavna su područja znanstvenog interesa 
•	od stranih jezika služi se engleskim i ruskim jezikom 
•	jedna od autorica Nacionalnog programa odgoja i obrazovanja za ljudska prava (područje predškolskog odgoja i područje nižih razreda osnovne škole); član Radne skupine za izradu Nacionalne obiteljske politike; član predmetnih Povjerenstva za izradu Hrvatskog nacionalnog obrazovnog standarda za osnovnu školu za hrvatski jezik te strane i klasične jezike; članica Matičnog odbora za područje društvenih znanosti – polje odgojnih znanosti; članica Komisije za znanstveni i stručni rad za «Nagradu  Ivan Filipović»; članica skupine recenzenata za recenziranje prijedloga studijskih programa iz znanstvenog područja odgojnih znanosti; predavač na stručnom poslijediplomskom studiju na Učiteljskoj akademiji u Zagrebu – kolegij Odgoj za ljudska prava; predsjednica odnosno članica više  Radnih skupina za izradu Operativnog plana realizacije aktivnosti za dobrobit, prava i interese djece za razdoblje od 2006. do 2012. godine.
•	obnašala niz funkcija Fakultetu - pročelnik Odsjeka za pedagogiju (1989.-1991.), prodekan za znanost na Pedagogijskim znanostima Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu (1994.-1998.), trenutačno zamjenica pročelnika Odsjeka za pedagogiju  i zamjenica voditelja Poslijediplomskog studija
•	dobitnica nagrade "Kata Pejnović" (1990.) za rad na unapređivanju obiteljskog 
odgoja te godišnje "Nagrade Ivana Filipovića" za 1994. godinu za rad na unapređivanju pedagoške teorije i prakse.        	
Popis relevantnih radova	
Knjige 
1.	Milanović, M.; Stričević, I.; Maleš, D.; Sekulić-Majurec, A. (2000) Skrb za dijete i poticanje ranog razvoja djeteta u Republici Hrvatskoj. I i II izdanje. Zagreb: UNICEF – Ured za Hrvatsku,  163 str. 
2.	Maleš, D.; Stričević, I. (pripremile) (2000) Mi poznajemo i živimo svoja prava. Zagreb: Školska knjiga, 290 str. 
3.	Maleš, D. ; Stričević, I. (pripremile) (2001) Knowing and living our Rights. Zagreb: Školska knjiga, 290 str.

4.	Maleš, D.; Milanović, M.; Stričević, I.  (2003) Živjeti i učiti prava. Odgoj za ljudska prava u sustavu predškolskog odgoja. Zagreb:  Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu – Istraživačko-obrazovni centar za ljudska prava i demokratsko građanstvo, 298 str.
5.	Spajić-Vrkaš, V.; Stričević, I.; Maleš, D.; Matijević, M. (2004.)  Poučavati prava i slobode: priručnik za učitelje osnovne škole s vježbama za razrednu nastavu. Zagreb: Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu -  Istraživačko-obrazovni centar za ljudska prava i demokratsko građanstvo, 456 str. 
6.	Maleš, D.; Stričević, I. (2005.) Zlostavljanje među učenicima može se spriječiti. Zagreb: Udruženje Djeca prva. 
7.	Maleš, D.; Stričević, I. (2005.) Odgoj za demokraciju u ranom djetinjstvu. Zagreb: Udruženje Djeca prva. 

Članci 
1.	Maleš, D.; Stričević, I. (2002) Strengthening Parents' Competences. In: Korintus, M. and Arato, K. (eds.) Better Parenting Initiatives. Budapest: National Institute for Family and Social Policy, pp. 25-34.
2.	 Maleš, D. (2002) Odgojem i obrazovanjem do odgovornog roditeljstva. U: Pavletić, V. (ur.) Hrvatska demografska i demostrateška drama. Zagreb: AG Matoš,  str. 273-291.
3.	Maleš, D.; Stričević, I. (2003) Roditeljsko poticanje čitalačkih vještina u djece predškolske dobi. Napredak. 144:br.2, str. 168-179. 
4.	Maleš, D. (2003) Redefiniranje uloge učenika u svjetlu Konvencije o pravima djeteta. U: Vrgoč, H. (ur.) Odgoj, obrazovanje i pedagogija u razvitku hrvatskog društva. Zagreb: Hrvatski pedagoško-književni zbor, str. 209-216.
5.	Maleš, D. (2003) Afirmacija roditeljstva. U: Puljiz, V.; Bouillet, D. Nacionalna obiteljska politika. Zagreb: Državni zavod za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži, str. 275-302.
6.	Maleš, D. (2003) Problems of Education for Human Rights in Croatia. In: Kozlowska, A. (edit.) Multicultural Education in the Unifying Europe. Czestochowa: Wydawnictwo Wyzszej Szkoly Pedagogicznej, pp. 69-77.
7.	Maleš, D. (2003) Suradnja škole, obitelji i lokalne zajednice u prevenciji poremećaja u ponašanju djece i mladih. U: Bašić, J.;  Janković, J.  (ured.) Lokalna zajednica – izvorište Nacionalne strategije prevencije poremećaja u ponašanju djece i mladih.  Zagreb: Državni zavod za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži, Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske za prevenciju poremećaja u ponašanju djece i mladih, str. 84-104.
8.	Maleš, D. (2004.) Roditelji i učitelji zajedno. U: Vrgoč, H. (ur.) Strategija odgojnog rada razrednika. Zagreb: Hrvatski pedagoško-književni zbor, str. 26-38.
	
Znanstveni interes:	
obiteljska pedagogija, rani razvoj djeteta, odgoj za razvoj, promicanje prava djeteta,  odgoj za mir u predškolskim ustanovama	

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Arjana Miljak, red. prof.	
Email:	amiljak@globalnet.hr 	
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 	Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu	
Zvanje nositelja kolegija	Redoviti profesor	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	10. 05. 2001. (redoviti profesor)	
Kratki životopis	
•	Rođena je 23. ožujka 1939. godine u Trpnju.
•	Završila učiteljsku školu u Splitu, studij pedagogije i psihologije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu.
•	Radila u Centru za rehabilitaciju sluha i govora  ( sada Centar Suvag) u Zagrebu do 1971. godine.
•	Na Odsjek za pedagogiju, Filozofskog fakulteta u Zagrebu primljena je za asistenta na katedri za Sistematsku pedagogiju 1971. godine. Iste godine upisuje poslijediplomski studij na istom Odsjeku i magistrira 1974. godine.           
•	Tijekom 1975. g. boravila je u Parizu kao stipendista francuske vlade u INRP  (Institut Nacional de Recherche pedagogique), nacionalnom institutu za pedagoška istraživanja u Parizu, gdje se upoznala i s ostalim centrima ovog instituta ( u Montpellieu i Toulousu) i problematikom kojoj se oni bave i istražuju u Francuskoj. 
•	Na istom Odsjeku doktorirala je 1981. godine s temom "Uloga komunikacije u razvoju govora djece predškolske dobi" a 12. 10. 1981. godine izabrana je u zvanje docenta u tadašnjem OOUR-u Pedagogijske znanosti  Filozofskog fakulteta na Odsjeku za pedagogiju za predmet Predškolska pedagogija, a zadnji izbor  u redovnog profesora završen je 10. svibnja 2001. godine.  
•	U nastavni plan i program uvela je 1981. godine predmet Predškolska pedagogija kao samostalni predmet na studiju pedagogije. Osim ovog predmeta uvodi  i predmet Istraživanje u predškolskom odgoju, i Predškolski kurikulum. 
•	Organizirala je i vodila prvi poslijediplomski studij iz Predškolske pedagogije 1987. godine. Sudjelovala je na poslijediplomskom studiju pedagogije s D. Maleš : Predškolski odgoj u obiteljskom i institucijskom kontekstu. U novom ciklusu voditelj je kolegija : Rani odgoj i obrazovanje u institucijskom kontekstu. 
•	Bila je više puta  pozivana na više stručnih i znanstvenih skupova  u inozemstvu kojima je tema bila problematika predškolskog odgoja i obrazovanja u Parizu, 1975,1989,1990 puta, u Barceloni, 1992 i 1994 u Arlesu (Francuska).   
•	Do danas je objavila tri samostalne knjige (Uloga komunikacije u razvoju govora djece predškolske dobi 1981. Istraživanje procesa  odgoja i njege u dječjim jaslicama, 1990.; Humanistički pristup teoriji i praksi predškolskog odgoja, 1996.) jednu u koautorstvu (Odgoj i njega djece u drugoj i trećoj godini života, 1986.). Uredila je dva priručnika  iz područja ranog odgoja i obrazovanja u kojima je i objavila dva rada ( Vrtić kao dječja kuća- 2000. i Vrtić u skladu s dječjom prirodom. 2002. ). Objavila je i više desetaka znanstvenih i stručnih radova s područja ranog odgoja i obrazovanja.
•	Bila je član uredništva jedinog časopisa koji se bavio predškolskom problematikom Predškolsko dete do raspada Jugoslavije. Bila je član uredništva časopisa  Napredak, stručnog časopisa Dijete, Vrtić, Obitelj i član uredništva Pedagogijska istraživanja.
•	Rezultate svojih istraživanja predstavila je na velikom broju domaćih i međunarodnih skupova i javnih predavanja u kojima se promišljaju smjernice razvoja predškolskog odgoja i predškolske pedagogije.
	
Popis relevantnih radova	
1.	Miljak, A. (2001.): Ponašanje prema djetetu kao razboritoj osobi. U :Babić, N. Irović, S. (ur.): Interakcija odrasli-dijete i autonomija djeteta. Osijek. Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera , Visoka učiteljska škola u Osijeku. str. 137 – 143.
2.	Miljak, A. (2003) :Razvojni kurikulum i odgojna praksa u vrtićima. U : Babić, N. Irović, S. (ur.): Dijete i djetinjstvo, teorija i praksa predškolskog odgoja. Osijek. Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera , Visoka učiteljska škola u Osijeku. str.235-244.
3.	Miljak, A. (2002) : Akcijsko istraživanje i tvorba gradbene teorije (Action Research and Creation of Grounded Theory). U : Teorijsko-metodološka utemeljenost pedagoških istraživanja (Teoretical and Methodological Foundation of Educational Research ). Rijeka. Sveučilište u Rijeci, Filozofski fakultet u Rijeci. str. 100 – 106.
4.	Miljak, A. (2005), : Sukonstrukcija kurikuluma ranog odgoja. Pedagogijska istraživanja, Zagreb, Vol.2. br.2 str.
5.	Batisic, Zorec, M. ; Miljak, A. ( 2002) :Early Childhood. In : Drafting New Curricula in South-East Europe. UNESCO, CEPS- Ljubljana. str.39-41.
Priručnik za odgajatelje i studente:
1.	Miljak,A. ; Vujičić.L. (2002) (ur) : Vrtić u skladu s dječjom prirodom - dječja kuća. Rovinj, Dječji vrtić Neven. str. 382.	
Znanstveni interes:	
rani razvoj, predškolska pedagogija, predškolski kurikulum	

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Marko Palekčić, red. prof.	
Email:	mpalekci@ffzg.hr 	
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 	Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu	
Zvanje nositelja kolegija	Redoviti profesor – trajno zvanje	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	09. 06. 2003. (redoviti profesor – trajno zvanje)	
Kratki životopis	
Rođen sam 25. srpnja 1947. godine u Sarajevu, gdje sam završio osnovnu i srednju školu, te studij pedagogije na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu.  Od 1972. do 1992. godine radim na Filozofskom fakultetu u Sarajevu - Odsjek za pedagogiju. U zakonskim rokovima napredovao sam u znanstveno-nastavnim zvanjima - docent 1981., izvanredni profesor 1985., a redoviti profesor 1990. godine. Bio sam predstojnik Odsjeka za pedagogiju, Odsjeka za pedagogiju i psihologiju i prodekan Filozofskog fakulteta u Sarajevu (u dva mandata).
     Boravio sam na znanstvenom usavršavanju na  Institutu za pedagogiju u Londonu (1991.), kao i u Njemačkoj kao gost Instituta za odnose s inozemstvom u Štutgartu (na više sveučilišta - Stuttgart, Manheim, Muenchen, Heidelberg) 1989. godine. Od 1992. do 1998. godine radim u Americi i Njemačkoj (Hamburg na Intitutu za školsku pedagogiju) kao gostujući profesor. Od studenog 1998. godine radim kao vanjski suradnik na Odsjeku za pedagogiju Filozofskog fakulteta u Zadru. Od 1. 02. 1999. godine stalno sam uposlen na Odsjeku za pedagogiju Filozofskog fakulteta u Zadru. Održavam nastavu iz predmeta Didaktika i Uvod u pedagogiju u zvanju redoviti profesor - trajno zvanje (izabran 28. rujna 2000. godine). Bio sam predstojnik Odsjeka za pedagogiju Filozofskog fakulteta u Zadru. Od 1. 10. 2003. godine radim na Odsjeku za pedagogiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu (izabran 9. lipnja 2003. godine uzvanje redoviti profesor – trajno zvanje). Predajem Opću pedagogiju i Didaktiku  na pedagoško-didaktičkoj izobrazbi za studente ostalih studijskih grupa na Filozofskom fakultetu.
U zadnje dvije godine bio sam gostujući profesor u Linzu i održao dva predavanja kao    gostujući profesor u Beču i Minhenu. 
Sudjelovao sam i na mnogim domaćim i stranim znanstvenim i stručnim skupovima.
Sudjelovao sam i na usavršavanju iz međuljudske komunikacije kod  poznatog njemačkog psihologa komunikacije, sveučilišnog profesora i autora više knjige iz ovog područja - Friedemana Schulz von Thuna u Hamburgu. Trenutno sudjelujem na tri (3) znanstvena projekta: „Metodologija i struktura nacionalnog kurikuluma“ (voditelj prof. dr. sc. Vlatko Previšić) i dva međunarodnog projekta: 1. Studij i interes (longitudinalna studija – njem:  Studium und Interesse (Längschnittstudie, laufend seit 2000. Voditelji dr. Sc. Florian Mueller i prof. dr. sc. Marko Palekčić) i 2.  Izvaninstitucionalni i institucionalni procesi obrazovanja u društvenim transformacijskim procesima. Kulturalno usporedna studija. - njem: Außerinstitutionelle und institutionelle Bedingungen tertiärer Bildungsprozesse im gesellschaftlichen Transformationsprozess. Eine kulturvergleichende Studie (laufend seit 2003). In Kooperation mit  Prof. Dr. Johann Louw, Department of Psychology, University of Cape Town und Prof. Dr. Marko Palekcic, Universität Zagreb, Kroatien. 
     (Prvi) Glavni i odgovorni urednik znanstvenog časopisa «Pedagogijska istraživanja» (Osnivač i izdavač: Hrvatsko    
      pedagogijsko društvo) od 2003-2005.godine.
     Glavni i odgovorni urednik nakladničke kuće „Erudita d.o.o.“ Zagreb.
     Objavljeno mi je jedna knjiga, nekoliko poglavlja u knjigama i oko 60 znanstvenih radova u časopisima  i /ili zbornicima, kao i veći broj prikaza znanstvenih knjiga u časdopisima.
     Govorim dobro njemački i engleski jezik.	
Popis relevantnih radova	
1.	Palekčić, M. / Nenad Zekanović, N. (2002), Kroatien. U: Hans/Doebert/Wolfgang Hoerner/ Botho von Kopp/Wolfgang Mitter (Hrsg.): Die Schulsysteme Europas. Schneider Verlag. 1. Auflage. Hohengehren 2002, S. 235-249. 
2.	Palekčić, M. / Nenad Zekanović, N. (2004), Kroatien. U: Hans Doebert/Wolfgang Hoerner/ Botho von Kopp/Wolfgang Mitter (Hrsg.): Die Schulsysteme Europas. 2. überarbeitete und korrigierte Auflage. Schneider Verlag. Hohengehren 2004, S. 242-256.
3.	Palekčić, M. (2004a), Kritische Anmerkungen zum Verhältnis von Psychologie und Unterrichtspraxis: Das Beispiel „intrinsiche Lernmotivation“. U: Bernd Hackl, Georg Hans Neuweg (Hg.). Zur Professionalisierung pädagogischen Handelns. Linz und Wien: LIT, 2004,  27-44.
4.	Palekčić, M. (2000), Didaktički kriteriji uporabe suvremenih medija u nastavi. U: Nastavnik i suvremena tehnologija. Međunarodni znanstveni kolokvij (Gospić, 2000), Filozofski fakultet u Rijeci: Rijeka, str. 80-87.
6.	Palekčić, M. (2000), Diferencijalni istraživački pristup u pedagogiji: dosezi i ograničenja, Napredak, Zagreb, 2000, 3, str. 267-281.
7.	Palekčić, M. (2001), Teorijsko-metodološka (ne)utemeljenost didaktičkih istraživanja. Filozofski fakultet, Rijeka, str. 64.-72. (engl. verzija: Marko Palekčić, Theoretical and Methodological (Lack of) Foundations of Didactics Research, str. 73-80.
8.	Palekčić, M. (2001), Distinktivnost pedagogijskih istraživanja, Napredak, Zagreb, 2001, 2, str. 157-167.
9.	Palekčić, M. (2002), „Tematiziranje odnosa teorija-praksa u pedagogiji. (engl. verzija : Thematisation of the Relationship of theory and practice in pedagogy.  U: Odnos pedagogijske teorije i prakse. Filozofski fakultet Rijeka, str. 64-82. 
10.	Palekčić, M./I. Sorić „ Adaptacija i validacija upitnika za mjerenje strategije učenja kod studenata. Suvremena psihologija, 2002, 2: 253-270.
11.	Palekčić, M. (2002), Konstruktivizam – nova paradigma u pedagogiji? Napredak, 2002, 4: 403-413.
12.	Marko Palekčić, Igor radeka, Rozana Petani (2003), Motivacija za studij i zadovoljstvo studijem (Motivation to Study and Satisfaction Studying). U: Stanje i perspektive obrazovanja nastavnika (Situation and Prospect of Teacher’s Education), Collection of Scientific Papers (Zbornik radova),  Znanstveni kolokvij (Scientific Colloquim), Rijeka: Filozofski fakultet , 2003, pp. 69-73.
13.	Marko Palekčić., Igor Radeka., Rozana Petani., Florian, Müller (2004), Interes za studij. Napredak, 145, 4, 389-404.
14.	Marko Palekčić i Florian, Müller (2005),  Uvjeti i efekti interesa za studij i motivacije za učenje (motivi za izbor studija i motivacijski regulacijski stilovi) kod hrvatskih i njemačkih studenata , Pedagogijska istraživanja, 1, 2, 159-163. 
15.	Marko Palekčić i Izabela Sorić (2005), Student's Study Interests And Satisfaction With Study. In: PhD Anđelka Peko (eds),Contemporary Teaching (Suvremena nastava),  Osijek: University Josip Juraj trosmayer In Osijek, Faculty of Philosophy Osijek, pp. 15-24.
16.	Müller, F. H. & Palekčić (2005): Bedingungen und Auswirkungen selbstbestimmt motivierten Lernens bei kroatischen Hochschulstudenten.Empirische Pädagogik, 19 (2) 134-165.
17.	Marko Palekčić (2005), Utjecaj kvalitete nastave na postignuća učenika. Pedagogijska istraživanja, 2, 2, 
18.	Müller, F.H. & Palekčić, M. (u tisku). Continuity of motivation in higher education: A three-year study at the Faculty of Philosophy in Zadar/Croatia. Review of Psychology.	
Znanstveni interes:	
didaktika, obrazovanje učitelja, pedagoška dijagnostika	

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Vlatko Previšić, red. prof.	
Email:	vprevisi@ffzg.hr 	
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 	Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu	
Zvanje nositelja kolegija	Redoviti profesor – trajno zvanje	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	08. 06. 2004. (redoviti profesor – trajno zvanje)	
Kratki životopis	
•	Vlatko Previšić, rođen 20. listopada 1945. u Cerni, kod Županje.
•	Osnovnu školu završio u mjestu rođenja; srednju učiteljsku u Petrinji; studij pedagogije i sociologije na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Pohađao poslijediplomski studij informatike na Sveučilištu u Zagrebu. Doktorirao (1984) na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu temom o poticanju kreativnosti mladih u izvannastavnim slobodnim aktivnostima.
•	Kao student primio Rektorovu nagradu za odličan studij (1971), a godinu dana kasnije (1972), prvu nagradu Sveučilišta u Zagrebu za studentski pismeni rad. Bio stipendist akademske DAAD razmjene u SR Njemačkoj (1977/78) i dobitnik znanstvenoistraživačke stipendije Alexander von Humboldt Stiftunga (1986-88) u SR Njemačkoj.
•	Radio kao učitelj osnovne škole u Gradištu (kod Županje) od 1964 do 1968. Položio stručni učiteljski ispit (1968) u Sremskim Karlovcima. Zaposlio se na Odsjeku za pedagogiju Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu: asistent (1973); znanstveni asistent (1981); docent (1985); izvanredni profesor (1988); znanstveni savjetnik (1993); redoviti profesor (1999); redoviti profesor u trajnom zvanju (2004). 
•	Predavao (od toga neke i sada): Sistematsku pedagogiju, Sociološku pedagogiju, Pedagogiju slobodnog vremena, (i na Sveučilištima u Zadru i Osijeku), Domsku pedagogiju, Metodiku sociologije, Obiteljsku pedagogiju (na Interfakultetskom studiju socijalnog rada), Socijalnu pedagogiju (i na Stodiju socijalnog rada Pravnog fakulteta u Zagrebu), Interkulturalno obrazovanje, Alternativne pedagoške ideje i škole.
•	Bio predstojnik Instituta za pedagogijska istraživanja; pročelnik Odsjeka za pedagogiju; član više različitih fakultetskih i sveučilišnih gremija te povjerenstava pri Ministarstvu znanosti i tehnologije RH, Ministatrstvu prosvjete RH te Nacionalnom vijeću za visoku naobrazbu.
•	Član i dužnosnik u nekoliko domaćih i stranih stručnih i znanstvenih udruga; nekima utemeljitelj, npr. Kluba hrvatskih Humboldtovaca, Hrvatskog pedagogijskog društva. Sada predsjednik Hrvatskog pedagogijskog društva.
•	Član Upravnog odbora KK „Cibona“; član Upravnog odobora Hrvatskog košarkaškog saveza. 
•	Voditelj i suradnik u više znanstvenoistraživačkih projekata: Identifikacija negativnih odgojnih utjecaja(sunositelj); Utjecaj izvannastavnih aktivnosti na odgoj učenika (nositelj); Osposobljavnje nastavnika za odgojni rad u području humanizacije odnosa među spolovima(suradnik); Unutarnja reforma osnovne škole(suradnik); Genealogija i transfer modela interkulturalizma (voditelj); Nacionalna obiteljska politika(suradnik); Školski kurikulum i obilježja hrvatske nacionalne kulture(voditelj); Metodologija i struktura nacionalnog kurikuluma (voditelj) – sufinancirao UNESCO. 
•	Voditelj poslijediplomskog studija. Mentor kod izrade diplomskih radnji većem broju studenata; mentor dvadesetorici studenata kod pisanja magistarskih radnji; mentor desetorici doktoranata. 
•	Sudionik (nekih i organizator) brojnih stručnih i znanstvenih skupova u zemlji i inozemstvu. Velik broj popularnih stručnih predavanja u školama i nekim drugim kulturnim institucijama po cijeloj Hrvatskoj. 
•	Član uredništava i glavni urednik nekoliko stručnih i znanstvenih časopisa (Umjetnost i dijete, Penološke teme, Odgoj i samoupravljanje, Napredak, Smotra-Runschau, Anali za povijest odgoja). Recenzent više rukopisa knjiga, članaka, studija i projekata.
•	Objavio:  tri samostalne knjige; suautor tri knjige; priredio jednu; suuredio šest knjiga. Napisao četrdesetak priloga ili poglavlja u knjigama i zbornicima sa znanstvenih skupova te preko stotinu različitih članaka u časopisima i listovima.
•	Bio urednik i autor većeg broja priloga u Hrvatskom leksikonu, tom I i II. Sada urednik i pisac priloga u području prosvjete, školstva i pedagogije u Hrvatskoj enciklopediji Leksikografskog zavoda „Miroslav Krleža“.
•	Primio različite diplome i zahvalnice za svoj stručni i javni rad, te godišnju nagradu „Ivan Filipović“ (1989) za znanstvenoistraživački rad u pedagogiji.        
	
Popis relevantnih radova	
Knjige:
1.	Previšić, V., Mijatović, A., (ur.), (2001), Mladi u multikulturalnom svijetu. Interkultura, Zagreb.
2.	Previšić, V., Rosić, V., Radeka, I., (2002), Pedagogija na Filozofskim fakultetima u Hrvatskoj. Graftrade, Rijeka.
3.	Previšić, V., Rosić, V., Radeka, I., (2003), Studij pedagogije u Hrvatskoj. Hrvatsko pedagogijsko društvo, Zagreb.
4.	Previšić, V., (2001), Izvannastavne aktivnosti u školi. U: Uspješna škola. Ur. H. Vrgoč, HPKZ, Zagreb, Križevci, str. 143-150.
5.	Previšić, V., (2002), Creativity: pedagogical stimulation and (or)disturbance. U: High Quality Education and Creativity. Ed. N. Tatković, Pula, Brijuni, 2002, str. 147-158. 
6.	Previšić, V., (2002), Postmoderne paradigme u pedagogijskoj teoriji i praksi. U: Odnos pedagogijske teorije i pedagoške prakse, ur. V. Rosić, Filozofski fakultet, Rijeka, str. 56-63. 
7.	Previšić,V., (2003), Suvremeni učitelj – odgojitelj-medijator-socijalni integrator.  U: Učitelj – učenik – škola. Prir. B. Ličina, VUŠ, HPKZ, Petrinja, str. 13-19. 
8.	Previšić,V. (2004), Interkulturalno obrazovanje i škola. u: Franko, J. (ur.), Godišnjak-izvješće, Prva sušačka hrvatska gimnazija, Rijeka.
9.	Previšić, V., (2003), Obitelj kao odgojno-socijalna zajednica. U: Nacionalna obiteljska politika. Državi zavod za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži, Zagreb, str. 191-204. 
10.	Mijatović, A., Previšić, V., Žužul, A., (2000), Kulturni identitet i nacionalni kurikulum. Napredak, br. 2, str. 135-146.
11.	Previšić, V., (2000), Slobodno vrijeme između pedagogijske teorije i odgojne prakse. Napredak, br. 4, str. 403-410.
12.	Domović, V., Godler, Z., Previšić, V., (2001), Streamlining for democracy: intercultural predispositions of the Croatian secondary school population. Intercultural Education, No 3, London, p. 309-323.
13.	Previšić, V., (2000), Suvremeni modeli i sadržaji obrazovanja i usavršavanja pedagoga. U: Pedagozi – stručni suradnici u inovacijskom vrtiću i školi, Ur. H. Vrgoč, HPKZ, Zagreb, str. 35-41.
14.	Previšić, V. (2005), Kurikulum suvremenog odgoja i škole – metodologija i struktura. Pedagogijska istraživanja, vol. II, br. 2.
15.	Previšić, V. (2006), Spodbujanje ustvarjalnosti učencev pri pouku naravoslovja, u: Devetak, I., Naji, M., Strgar, J. (ur.), Naravoslovje v teoriji in šolski praksi., Ljubljana, Zavod Republike Slovenije za šolstvo.	
Znanstveni interes:	
pedagogija slobodnog vremena, socijalna pedagogija, kurikulum, interkulturalna pedagogija, alternativne ideje i škole, sistematska pedagogija	

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Ana Sekulić - Majurec, red. prof.	
Email:	asekulic@globalnet.hr 	
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 	Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu	
Zvanje nositelja kolegija	Redoviti profesor – trajno zvanje	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	2003. (redoviti profesor – trajno zvanje)	
Kratki životopis	
•	rođena 6. lipnja 1949. godine u Zagrebu
•	završila osnovnu školu i gimnaziju u Zagrebu
•	1973. godine diplomirala pedagogiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu
•	1974. godine diplomirala psihologiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu
•	1983. godine doktorirala na temu ""Integracija učenika s teškoćama u razvoju u redovni odgoj i osnovno obrazovanje i pretpostavke realizacije"
•	1976. primljena na radno mjesto asistentice na Katedri za sistematsku pedagogiju u  Odsjeku za pedagogiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu
•	1984. izabrana za znanstvenog suradnika i docenta 
•	1990. izabrana za višeg znanstvenog suradnika i izvanrednog profesora 
•	1998. izabrana za znanstvenog savjetnika i redovitog profesora 
•	2003. izabrana za redovitog profesora u trajnom zvanju 
•	u cilju stručnog usavršavanja boravila u Londonu i Frankfurtu (od 1975. u više navrata), Padovi i Veneciji (1978.), Pragu, Varšavi i Torunju (1980.), Budimpešti (1990.),   Rimu (1991.), Minhenu (1992.), Torontu  (1993.), New Yorku (1995.), Beču (1996.), Meksiku (1997. ), Oxfordu (1998.),  (Rio de Janeiru i Buenos Airesu (2001.), itd.  
•	utemeljiteljica i nositeljica kolegija: "Osnove pedagoške statistike", "Osnove specijalne pedagogije",  "Metodologija pedagoških istraživanja sa statistikom I i II","Metodika rada s djecom s teškoćama u razvoju i darovitom djecom"
•	autor ili koautor  6 knjiga (od kojih je jedna objavljena na engleskom jeziku), nekoliko studija (od kojih je jedna tiskana na engleskom jeziku) više od 70 znanstvenih i stručnih radova, dvadesetak prikaza te više od 30 autorskih TV emisija 
•	nositeljica ili suradnica u projektima, u matičnoj i drugim ustanovama ("Integracija djece sa smetnjama u razvoju", "Obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje kadrovske baze za istraživački rad u odgoju i obrazovanju",  "Edukativni aspekti odliva mozgova", "Putevi obrazovanja izrazito nadarenih učenika",  “Djeca u ratu” “Rani razvoj djeteta”, “Metodologija i struktura nacionalnog kurikuluma”, itd.)
•	aktivno sudjelovala u radu više od trideset znanstvenih skupova u zemlji i dvadesetak u inozemstvu
•	glavna područja znanstvenog interesa: unaprjeđivanje visokoškolske nastave, metodologije pedagogijskih istraživanja, odgojno-obrazovnog rada s učenicima s teškoćama u razvoju i darovitim učenicima te školskog kurikuluma 
•	od stranih jezika služi se engleskim i talijanskim jezikom 
•	bila je član radne grupe Prosvjetnog savjeta SRH za rad s darovitim učenicima i autor prijedloga programa aktivnosti s tom djecom u SRH, te koordinator aktivnosti s darovitom djecom u bivšoj Jugoslaviji,  jedan od osnivača i voditelja “Brijunske škole kreativnosti” te osnivač i predsjednik upravnog odbora Centra za poticanje darovitosti djeteta "Bistrić". Aktivno je sudjelovala u nekim međunarodnim aktivnostima vezanim uz unaprjeđivanje odgoja i obrazovanja darovitih učenika (posebno u zemljama u razvoju, te u Hrvatskoj.; članica Matičnog odbora za područje društvenih znanosti – polje odgojnih znanosti; članica Komisije za znanstveni i stručni rad za «Nagradu  Ivan Filipović»; predavač na poslijediplomskom studiju na Muzičkoj akademiji Sveučilišta u Zagrebu,– kolegij Metodologija istraživanja u odgoju i obrazovanju
•	Obnašala je niz funkcija na Fakultetu - u više navrata bila član Savjeta i brojnih fakultetskih povjerenstava (npr. komisije za izradu Pravilnika o davanju stanova i stambenih kredita, te Pravilnika o osobnim dohocima). Bila je i član samoupravne kontrole OOUR-a, zamjenik voditelja Savjeta OOUR-a, pročelnica Odsjeka za pedagogiju,  predstavnica svog Odsjeka u Fakultetskom vijeću. Sada je članica Povjerenstva za unapređivanje  kvalitete nastave Fakulteta. 
	
Popis relevantnih radova	
1.	Milanović, M.; Stričević, I.; Maleš, D.; Sekulić-Majurec, A. (2000) Skrb za dijete i poticanje ranog razvoja djeteta u Republici Hrvatskoj. I i II izdanje. Zagreb: UNICEF – Ured za Hrvatsku,  163 str. 
2.	Milanović, M.; Stričević, I.; Maleš, D.; Sekulić-Majurec, A. (1999) Early Childhood Care and Development in the Republic of Croatia. Zagreb: UNICEF – Office for Croatia, 165 pages 
Članci 
1.	Sekulić-Majurec, A. (2000.): Kvantitativan i/ili kvalitativan pristup istraživanjima pedagoških fenomena – neke aktualne dileme. Napredak, 141 (3): 289-300.
2.	Sekulić-Majurec, A. (2000.): Preskakanje razreda: najbolja ili jedina prilika za darovite učenike. Zrno, br. 37-38 (62-63), str. 36-38. 
3.	Sekulić-Majurec, A. (2001.): Kako provoditi postupak preskakanja razreda. Zrno, br. 41-42 (66-67), str. 52-55.
4.	Sekulić-Majurec, A. (2001.): Quo vadis metodologija pedagogije? U: Rosić, V. (ur.): Teorijsko - metodološka utemeljenost pedagoških istraživanja, (Theoretical and Methodological Foundation of Educational Research). Zbornik radova  (Collection of Scientific Papers). Međunarodni znanstveni kolokvij (International Scientific Colloquium). Rijeka: Filozofski fakultet Sveučilišta u Rijeci, str. 27-39.  
5.	Sekulić-Majurec, A. (2001.): Quo Vadis, Methodology of Educational Research? U: Teorijsko - metodološka utemeljenost pedagoških istraživanja, (Theoretical and Methodological Foundation of Educational Research). Zbornik radova  (Collection of Scientific papers). Međunarodni znanstveni kolokvij (International Scientific Colloquium), Rijeka: Filozofski  fakultet Sveučilišta u Rijeci, str. 40-50.
6.	Sekulić-Majurec, A. (2002.): Novi pogledi na darovitost i rad s darovitim učenicima. U: Ivanek, A. (ur.): Unapređivanje rada s darovitim učenicima u srednjoškolskom odgoju i obrazovanju. Zagreb: Ministarstvo prosvjete i športa, Zavod za unapređivanje školstva, str. 53-64.
7.	Sekulić-Majurec, A. (2002.): Some new approaches to the development of creativity in classroom. U: Rosić, V. (ur.): High Quality Education and Creativity (International Scientific Meeting). Rijeka: University of Rijeka and Teacher Training College Pula, pp. 49-60.
8.	Sekulić-Majurec, A. (2002.): Što je novo u pedagoškom pristupu darovitoj djeci i učenicima. U: Vrgoč, H. (ur.): Poticanje darovite djece i  učenika. Zagreb: HPKZ, str. 46-57.
9.	Sekulić-Majurec, A. (2002.): Etika ustvarjalnosti. Vzgoja, br. 15, str. 10.
10.	Sekulić-Majurec, A. (2003), Spodbujanje razvoja nadarjenih otrok – nove smernice. U: Blažić, M. (ur.): Nadarjeni med teorijo in prakso – The gifted Between Theory and Practice. Novo mesto: Pedagoška fakulteta Univerze v Ljubljani i Slovensko združenje za nadarjene, str. 78-88.
11.	Sekulić-Majurec, A. (2004.): Suvremeni udžbenik u virtualnom okružju. U Halačev, S. (ur.), Udžbenik i virtualno okruženje (Zbornik radova sa znanstveno-stručnog skupa). Zagreb: Školska knjiga, str. 93-98. )  
	
Znanstveni interes:	
metodologija pedagogije, specijalna pedagogija, darovitost, visokoškolska nastava	

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Vedrana Spajić - Vrkaš, red. prof.	
Email:	vedrana.spajic-vrkas@zg.htnet.hr 	
Web stranice:	http://www.ffzg.hr/hre-edc 	
Ustanova nositelja kolegija 	Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu	
Zvanje nositelja kolegija	Redoviti profesor	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	13. 07. 1999. (redoviti profesor)	
Kratki životopis	
Prof. dr. sc. Vedrana Spajić-Vrkaš redovita je profesorica Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. Na Odsjeku za pedagogiju i Katedri za antropologiju predaje Antropologiju odgoja i obrazovanja, Interkulturalizam i obrazovanje, Kulturu i identitet te Umjetnost i obrazovanje. Bavi se istraživanjem odnosa između obrazovanja i kulture, osobito tradicijskim obrascima odrastanja i konstrukcijom identiteta te pitanjima promicanja ljudskih prava, mira, civilnog društva i interkulturalizma. 
U tim je područjima samostalno ili u koautorstvu objavila ili uredila više od stotinjak znanstvenih i stručnih radova na hrvatskom, engleskom, francuskom, njemačkom i/ili dr. jeziku te prijevoda. Među novijim naslovima su knjige u seriji Obrazovanje za ljudska prava i demokraciju, studija Učenje za demokratsko građanstvo u Europi, izvješće Odgoj i obrazovanje za demokratsko građanstvo u Hrvatskoj i monografija Odrastanje u tradicijskoj kulturi Hrvata: Tučepi. Neki od novijih naslova njenih članaka objavljenih na hrvatskom ili engleskom su: Antropološka konstrukcija etniciteta; (De)konstrukcija (de)konstruiranoga: Antropološka teorija i socijalna konstrukcija identiteta; Kulturni diskontinuitet i potraga za identitetom: Slučaj post-komunističke Hrvatske; Plurikulturalnost i obrazovanje: S onu stranu separatističkog folklora i integracijske retorike; Globalizacija i obrazovanje: Apokalipsa raja ili rajska apokalipsa; Međunarodna polazišta razvoja odgoja i obrazovanja; Jedinstvo u raznolikosti: Promicanje ljudskih prava i sloboda odgojem i obrazovanjem; Pokušaj redefiniranja naobrazbe elita i modernizacije školovanja u kontekstu europskih integracija; Mir i obrazovanje za mir: Dugotrajna potraga za globalnim rješenjem; Obrazovanje za mir: Pregled; Ljudska prava i nenasilje: Obrazovanje za mir u Hrvatskoj; Vizije, provizije I realnost: Obrazovanje za demokratsko građanstvo u Hrvatskoj; Standardi i strategije učenja za ljudska prava. 
Zadnjih nekoliko godina voditeljica je ili članica nekoliko međunarodnih projekata. Tako je bila voditeljica UNESCO-va projekta "Obrazovanje za mir i ljudska prava za hrvatske osnovne škole", suvoditeljica UNESCO-va projekta MOST za Hrvatsku, članica projekta Vijeća Europe "Obrazovanje za demokratsko građanstvo", članica međunarodnog projekta EURED (Europsko obrazovanje kao obrazovanje za mir), voditeljica regionalnog projekta SEE HRC-NET (Mreža sveučilišnih centara za ljudska prava u Jugoistočnoj Europi) za Hrvatsku, članica međunarodnog projekta EDC-QA (Indikatori kvalitete u obrazovanju za demokratsko građanstvo). Surađivala je i s Direktoratom za mlade Vijeća Europe na razvoju obrazovanja za ljudska prava mladih, bila evaluator projekata u području obrazovanja Proširenog procesa Graz Pakta o stabilnosti za Jugoistočnu Europu i suradnica Svjetske banke. 

Od sredine devedesetih neprekidno djeluje na uvođenju obrazovanja za ljudska prava, demokratsko građanstvo, mir i međunarodno razumijevanje diljem Europe, što u najvećoj mjeri obavlja volonterski. Kao ekspert Vijeća Europe, UNESCO-a i drugih međuvladinih i nevladinih organizacija sudjelovala je na više desetaka skupova u području obrazovanja za ljudska prava i drugim srodnim područjima. Tako je na poziv organizatora boravila u svojstvu predavača, izvjestitelja, uvodničara, moderatora, regionalnog eksperta i/ili predstavnika UNESCO-a i Vijeća Europe u Albaniji, Austriji, Belgiji, Bosni i Hercegovini, Bugarskoj, Crnoj Gori, Estoniji, Finskoj, Francuskoj, Grčkoj, Italiji, Litvi, Mađarskoj, Nizozemskoj, Njemačkoj, Poljskoj, Portugalu, Rumunjskoj, SAD, Sloveniji, Srbiji, Turskoj itd. Od 1998. gotovo je redovito pozivana na konferencije u području obrazovanja u organizaciji zemalja predsjedateljica Europske unije.
U listopadu 2002. Odbor ministara Vijeća Europe je donio odluku kojom se priznaju rezultati projekta Vijeća Europe “Obrazovanje za demokratsko građanstvo” kao polazište za izradu europskih programa u tom području. Među tim radovima je i studija ‘Strategije učenja za demokratsko građanstvo’ kojoj je ona ko-autor. 
Posljednjih desetak godina bila je gost-predavač na nekoliko sveučilišta u svijetu, a od 2000. do 2002. predavala je na Ljetnom sveučilištu Srednjeeuropskog sveučilišta u Budimpešti (CEU-SUN) u tečaju "Interkulturalno građanstvo: Istočnoeuropski kontekst", a 2005. sudjeluje kao predavač na poslijediplomskom studiju UN-ova Sveučilista za mir, Costa Rica. 
Bila je predsjednica Povjerenstva za ocjenu projekata iz područja obrazovanja Ministarstva znanosti i tehnologije Republike Hrvatske i Povjerenstva za obrazovanje Instituta Otvoreno društvo – Hrvatska, te clanica Povjerenstva Sveučilišta u Zagrebu za usklađivanje sa standardima Europske unije, Hrvatskog povjerenstva za UNESCO, Nacionalnog odbora za obrazovanje o ljudskim pravima i voditeljica koordinacije za izradu sveučilišnog programa iz tog područja. 
Godine 2001. pokrenula je osnivanje Istraživačko-obrazovnog centra za ljudska prava i demokratsko građanstvo pri Filozofskom fakultetu u Zagrebu kojemu je od 2002. voditeljica. Centar je u nekoliko mjeseci postavio svoju web-stranicu, organizirao dva seminara i započeo pripremu projekta o obrazovanju za ljudska prava na sveučilištu.

Dobitnik je predavačko-istraživačke stipendije Zaklade Fulbright za Sveučilište u Berkeleyju, Državne nagrade "Ivan Filipović" za unaprjeđenje znanosti o odgoju, nagrade "Grb Grada Makarske" s Plaketom, "Nagrade Općine Tučepi" za promicanje lokalne kulturne baštine i Nagrade za ljudska prava Europskog pokreta Hrvatska i Europskog doma Zagreb. Godine 2002. Odbor za ljudska prava Vlade Republike Hrvatske kandidirao ju je za UNESCO-vu nagradu za mirovno obrazovanje.	
Popis relevantnih radova	
Knjige (ko/autorstvo, uredništvo, priređivanje)
1.	Spajić-Vrkaš, V.; Stričević, I.; Maleš, D. i Matijević, M. Poučavati prava i slobode: Priručnik za učitelje osnovne škole s vježbama za razrednu nastavu. Zagreb: Istraživačko-obrazovni Centar za ljudska prava i demokratsko građanstvo Filozofskog fakulteta u Zagrebu, 2004.  
2.	Spajić-Vrkaš, V. Stocktaking Research on Policies for Education for Democratic Citizenship in Southeast Europe - Country Report: Croatia (Istraživanje o politikama obrazovanja za demokratsko građanstvo u Jugoistočnoj Europi: nacionalno izvješće: Hrvatska). Strasbourg: Council of Europe, 2001., doc. DGIV/EDU/CIT (2001) 45 Croatia.  
3.	Spajić-Vrkaš, V. Odgoj i obrazovanje za demokratsko građanstvo u Hrvatskoj: Izvješće. Zagreb: Centar za istraživanje, izobrazbu i dokumentaciju u obrazovanju za ljudska prava i demokratsko građanstvo Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, 2002. (revidirani prijevod na hrvatski izvornika Stocktaking Research on Policies for Education for Democratic Citizenship in Southeast Europe - Country Report: Croatia. Strasbourg: Council of Europe, doc. DGIV/EDU/CIT (2001) 45 Croatia);
4.	Spajić-Vrkaš, V. (ur.) Obrazovanje za ljudska prava i demokraciju: Međunarodni i domaći dokumenti. Zagreb: Hrvatska komisija za UNESCO i Projekt ‘Obrazovanje za mir i ljudska prava za hrvatske osnovne škole’, 2001.
5.	Spajić-Vrkaš, V.; Kukoč, M i Bašić, S. Obrazovanje za ljudska prava i demokraciju: Interdisciplinarni rječnik Zagreb: Hrvatska komisija za UNESCO i Projekt ‘Obrazovanje za mir i ljudska prava za hrvatske osnovne škole’, 2001., 
6.	Vučinić, N.; Spajić-Vrkaš, V. i Bjeković, S. (ur.) Ljudska prava za nepravnike. Podgorica: Centar za ljudska prava Univerziteta Crne Gore i Zagreb: Istraživačko-obrazovni centar za ljudska prava i demokratsko građanstvo Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, 2003. 
7.	W. Wintersteiner; Spajić-Vrkaš, V. i Deutch, R. (eds.) Peace Education in Europe: Visions and experiences (Obrazovanje za mir u Europi: Vizije i iskustva). Münster/New York/München Berlin: Waxmann, 2003.
Studije 
1.	Spajić-Vrkaš, V. i Ilišin, V. Youth in Croatia 2002. Zagreb (Mladi u Hrvatskoj 2002: Istraživanje): Research and Training Centre for Human Rights and Democratic Citizenship of the Faculty of Philosophy University of Zagreb, April 2003. (http://www.ffzg.hr/hre-edc, publications)
2.	Spajić-Vrkaš, V. All-European Study on Policies for Education for Democratic Citizenship: Follow-up to the Stocktaking Research on Policies for Education for Democratic Citizenship in Southeast Europe - Country Report: Croatia. Strasbourg : Council of Europe, August 2003.(http://www.ffzg.hr/hre-edc, publications).
3.	Spajić-Vrkas, V. (u suradnji s Bozic, J. i Pirsl, E.) Education for Democratic Citizenship: From Policy to Effective Practice through Quality Assurance. Stocktaking in Southeast Europe. Country Report: Croatia. Zagreb: Research and Training Centre for Human Rights and Democratic Citizenship of the Faculty of Philosophy University of Zagreb, June 2003. (UNESCO EDC-QA project) (http://www.ffzg.hr/hre-edc, publications).
Članci:
1.	Spajić-Vrkaš, V. "Pokušaj redefiniranja naobrazbe elita i modernizacije školovanja u kontekstu europskih integracija." U: Čengić, D. i Rogić, I. (ur.) Upravljačke elite i modernizacija. Zagreb: Institut društvenih znanosti ‘Ivo Pilar’, 2001., 167-194.
2.	Spajić-Vrkaš, V. "Antropologija odgoja i obrazovanja na Filozofskom fakultetu u Zagrebu: Retrospektiva i perspektiva". Etnološka tribina: 31, 2001, 204-214.  
3.	Spajić-Vrkaš, V. "Croatian public administration and NGO in the educational arena: Is there a forgotten ally waiting to join in?" U: I. Vidačak (ur.) NGOs and Public Administration: Perspectives of Partnership in the process of European Integration: Proceedings. Zagreb: Institute for International Relations (IMO), 2001, 105-121.
4.	Wintersteiner, W.; Spajić-Vrkaš, V. i Deutsch, R. “Europe, education and peace challenge.” U: W. Wintersteiner, V. Spajić-Vrkaš i R. Deutch (ur.) Peace Education in Europe: Visions and experiences. Münster/New York/München/Berlin: Waxmann, 2003, 11-19.
5.	Spajić-Vrkaš, V. “Human rights and nonviolence: Peace education in Croatia." U: Wintersteiner, W.; Spajić-Vrkaš, V. i Deutch, R. (ur.) Peace Education in Europe: Visions and experiences. Münster/New York/München/Berlin: Waxmann, 2003, 262-291.
6.	Spajić-Vrkaš, V. “Peace and peace education: A long lasting search for global solution.” U: W. Wintersteiner, Spajić-Vrkaš; V. i Deutch, R. (eds.) Peace Education in Europe: Visions and experiences. Münster/New York/München Berlin: Waxmann, 2003, 45-70.
7.	Spajić-Vrkaš, V. "Visions, provisions and reality: Political changes and education for democratic citizenship in Croatia.“ Cambridge Journal of Education: Vol. 33, 2003, br. 1, 33- 51.
8.	Spajić-Vrkaš, V. “Međunarodni standardi i strategije učenja za ljudska prava.” U: Vučinić, N.; Spajić-Vrkaš, V. i Bjeković, S. (ur.) Ljudska prava za nepravnike. Podgorica: Centar za ljudska prava Univerziteta Crne Gore i Zagreb: Istraživačko-obrazovni centar za ljudska prava Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, 2003, 53-86.
9.	Spajić-Vrkaš, V. "From monoculture to multiculture: A critical perspective on the development of pluralism in education.” XV ICAES: Humankind/Nature Interaction: Past, Present and Future: Abstracts, 2003.
10.	Spajić-Vrkaš, V. «Profile of Teaching Profession.» 3rd Informal Conference of Ministers of Education of South-East Europe Strengthening the Teaching Profession as a Driving Force for Development (Istambul 24-25 travnja 2004.). Strasbourg: Vijeće Europe 2004, Doc. MED-SEE 3-6 (objavljeno na engleskom i francuskom jeziku). 
11.	Spajić-Vrkaš, V. "Međunarodni standardi za izradu medijske politike okrenute djeci i mladima." Dijete i društvo; Vol. 5, 2003, br. 2-3, 165-187.
12.	Spajić-Vrkaš, V. "The emergence of multiculturalism in education: From ignorance to separation through recognition.” U: Mesić. M. (ur.) Experience and Perspectives of Multiculturalism: Croatia in Comparison to Other Multicultural Societies. Zagreb: FFPress i Croatian Commission for UNESCO, 2004, 87-101.	
Znanstveni interes:	
antropologija odgoja i obrazovanja, interkulturalna pedagogija, obrazovanje za ljudska prava i demokraciju	

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Vjeran Katunarić, red. prof.	
Email:	vjeran.katunaric@zg.htnet.hr 	
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 	Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu	
Zvanje nositelja kolegija	Redoviti profesor – trajno zvanje	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	1996. (redoviti profesor – trajno zvanje)	
Kratki životopis	
Obrazovanje i napredovanja u zvanju
1949	Rođen u Travniku, BiH, osnovnu i srednju školu završio je u Zadru
1973	diplomirao studij sociologije i filozofije na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu
1973-1978	radi kao istraživač u Institutu za geografiju (od 1976. Centru za istraživanje migracija) Sveučilišta u Zagrebu 
1976	magistrirao na postdiplomskom studiju sociologije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu
1978	obranio doktorsku disertaciju na području sociologije, izabran u asistenta na Odsjeku za sociologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu
1980-1986	docent na Odsjeku za sociologiju. 
1986	redoviti je profesor, a 1996. izabran u trajno zvanje redovitog profesora na istom Odsjeku
Nastavno i stručno iskustvo
Nastava
1984-1985 	Gostujući profesor na University of Texas/Tyler, SAD (na predmetima Race and Ethnic Relations i Comparative Politics)
1992-1993	Gostujući profesor na University of Umeä, Švedska (na predmetima Mass Behaviour i Nations and Nationalism), i 
2000	Na University of Lock Haven, Pennsylvania, SAD održao niz od 8 predavanja na predmetima Introductory Sociology, Race and Ethnic Relations, Gender Studies
Vodi(o) nastavu iz predmeta na dodiplomskom studiju sociologije: Sistematska sociologija, Historijska sociologija, Sociologija porodice, Sociologija etničkih odnosa; na postdiplomskom studiju sociologije: Suvremeni pravci u sociologiji, Etnicitet i multikulturalizam, Sociologija etničkih odnosa, Kultura i razvoj.	
Gostujuća predavanja održao na sveučilištima: Ljubljana (Slovenija, svibanj 1987), Göteborg, Upsalla (Švedska, studeni i prosinac 1991.), Umeä (Švedska, veljača 1982., studeni 1991.), Tübingen (Njemačka, listopad 1999.), te na Western States Arts Federation, Denver, Colorado, SAD (listopad 2001).

Stručno iskustvo i znanstveni projekti 
1980-1981	Pročelnik Odsjeka za sociologiju. 
1983-1984	Predsjednik Hrvatskog sociološkog društva 
1986-1988	Voditelj međunarodnog postdiplomskog tečaja Philosophy and Social Science pri Interuniverzitetskom centru u Dubrovniku
1997-1998	Voditelj izrade Nacionalnog izvještaja o kulturnoj politici Republike Hrvatske za Vijeće Europe
2001-2002	Voditelj Strategije kulturnog razvitka Hrvatske u 21. stoljeću pri Vladi Republike Hrvatske 
2000-	 Ekspert, konzultant i izvjestitelj Vijeća Europe za kulturnu politiku
Član Povjerenstva za suradnju s UNESCO-om Republike Hrvatske. Urednik za područje sociologije u izdanjima Hrvatske enciklopedije HLZ Miroslav Krleža«, dobitnik ordena Marko Marulić Predsjednika Republike Hrvatske za osobite zasluge u kulturi, dobitnik godišnje nagrade za znanost Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa Republike Hrvatske.
Sudjelovao sa referatima na stotinjak znanstvenih i stručnih konferencija u Češkoj, Danskoj, Francuskoj, Grčkoj, Kanadi, Republici Makedoniji, Njemačkoj, Mađarskoj, Italiji, Latviji, Nizozemskoj, Poljskoj, Rumunjskoj, Ruskoj Federaciji, Sjedinjenim Američkim Državama, Sloveniji, Srbiji i Crnoj Gori, Španjolskoj, Švedskoj, Švicarskoj, Turskoj, Ukrajini, Velikoj Britaniji.
Koristio međunarodne stipendije OECD-a (za stručni boravak u Kanadi 1974.), ILO-a (Austriji 1976.), UNESCO-a (Turskoj 1978.), Fulbrightovu stipendiju (SAD 1984., drugi dio boravka financiran od strane Sveučilišta Texas/Tyler), Japanske fondacije (Japan 1989.), University of Uppsala (1992.), i University of Umeå (1992. i 1993.).

3.2.3.Članstvo u strukovnim udruženjima
Član Hrvatskog sociološkog društva. 	
Popis relevantnih radova	
Knjige
1.	Katunarić, V. Sporna zajednica. Novije teorije o naciji i nacionalizmu. Zagreb: Jesenski i Turk, Hrvatsko sociološko društvo, 2003. 
2.	Strategija kulturnog razvitka – Hrvatska u 21. stoljeću. / Uredili Katunarić, V. i Cvjetičanin, B. Zagreb: Ministarstvo kulture Republike Hrvatske, 2003.

Katunarić, V. Nove elite, nacionalni konsenzus i razvoj. // Upravljačke elite i modernizacija./ Čengić, D., Rogić, I., urednici. Zagreb: Institut društvenih znanosti Ivo Pilar , 2001. Str. 117-144.
Katunarić, V. Predgovor urednika. // Kontrapunkti kulture./ Georg Simmel. Zagreb: Naklada Jesenski i Turk, Hrvatsko sociološko društvo, 2001. Str. 7-21.
Katunarić, V. Kulturni put održivog razvitka. // Globalizacija i njene refleksije u Hrvatskoj. / M. Meštrović (ur.), Zagreb: Ekonomski institut, 2001. Str.253-272. 
Katunarić, V. Vom ‘Brudervolk’ zum ‘multikulturellen Markt’: Herausforderungen innerhalb und ausserhalb europäischer Zentren und Peripherien. // International Lernen – Lokal Handeln. / R. Leiprecht u.a. (Hg.), Frankfurt am Main – London: IKO, 2001. Str.268-286. 
Katunarić, V. Kultura: od stvaralačkog duha do običaja i navika. // Mladi u multikulturalnom svijetu. / V. Previšić i A. Mijatović, ur. Zagreb: Interkultura, 2001. Str.9-14.
Katunarić, V. Sirens and Muses : Culture and Conflicts in the Former Yugoslavia. // Strasbourg: Council of Europe, 2001. 55 str. (dokument tiskan kao separat)
Katunarić, V. The Cultural Way of Sustainable Development. // Globalization and its Reflections on (in) Croatia. / Meštrović, M., ed. New York, NY: Rutgers University, 2003. Str.373-400.
Katunarić, V. Vrijediti i koštati: sociokulturne pretpostavke tranzicije u novijim radovima hrvatskih ekonomista. // Društvena istraživanja 69-70 (2004). Str.147-168.
Katunarić, V. Od distinkcije prema srodnosti: model »nacionalne kulture« Geerta Hofstedea. // Pedagogijska istraživanja. 1 (2004) str. 25-40.
Katunarić, V.; Banovac, B. Conflict and Peace in Multiethnic Cities of the Former Yugoslavia. A Case Study. // Perspectives in Multiculturalism: Western & Transitional Countries. / Edited by Milan Mesić. Zagreb: FF press, Croatian Commission for UNESCO, 200. P. 181-200. 
Katunarić, V. Toward the New Public Culture, u: Cultural Transition in Southeastern Europe. // Edited by Nada Švob-Đokić. Zagreb: Culturelink Joint Publication Series No. 6 – Institute for International Relations (2004). P. 19-42. 
Katunarić, V. Methodology for (comparative) research on cultural policy decentralisation in SEE countries: objectives, instruments, practices. // Amsterdam-Bucharest: European Cultural Foundation, Central European Initiative, Ministerul Culturii si Culterol, ECUMEST, 2003. P. 21-36.
Katunarić, V. Društveni razvoj i nacionalni identitet. // Hrvatska – kako dalje: zadanosti i mogućnosti. / Kregar, J., Puljiz, V., Ravlić, S., ur. Zagreb: Pravni fakultet Sveučilišta, Centar za demokraciju i pravo »Miko Tripalo«, 2004. Str. 163-168.
Katunarić, V. Multicultural Europe and the Horizons of Dialogue. General introduction. // 2nd Intercultural Forum: Core Values for Intercultural Dialogue: Towards a Europe for All Citizens. Strasbourg: Council of Europe. 2004. 17 str. (dokument tiskan kao separat)
	
Znanstveni interes:	
sistematska sociologija, historijska sociologija, sociologija porodice, sociologija etničkih odnosa	

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Jasna Krstović, red. prof.	
Email:		
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 	Učiteljski fakultet u Rijeci	
Zvanje nositelja kolegija	Redoviti profesor	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 		
Kratki životopis	
•	Rođena u Zagrebu, 10. 10. 1949.
•	dodiplomski studij: Filozofski fakultet u Zagrebu, studij: A pedagogije i B sociologije, 1971-1974.godine. 
•	magisterij znanosti: 1977.-1984. god. poslijediplomski znanstveni magistarski studij pedagogije na  Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Magistarska radnja: Uloga predškolskog pedagoga na unapređivanju odgojnog rada u dječjim vrtićima. Znanstveno  područje društvene znanosti, polje – odgojne znanosti, grana – sustavna pedagogija.
•	doktorat znanosti: Filozofski fakultet u Rijeci, 1992. godina. Tema doktorske disertacije: Projekcija modela obrazovanja pedagoga za rad u predškolskim ustanovama.Znanstveno područje društvene znanosti, polje - odgojne znanosti, grana – sustavna pedagogija.
Podaci o zaposlenju:
•	Pedagoška akademija u Rijeci od rujna 1974.-1978.godine 
•	Pedagoški fakultet u Rijeci od 1978. - 1998. godine
•	Filozofski fakultet u Rijeci od 1998. godine (kumulativni radni odnos)
•	Visoka učiteljska škola u Rijeci 1998. godine (kumulativni radni odnos)

Nositelj kolegija:
 Dodiplomski ( preddiplomski studij):
•	Predškolska pedagogija, Obiteljska pedagogija, Alternativne koncepcije predškolskog odgoja;
Posljediplomski studij
	1. Filozofski fakultet u Rijeci, Odsjek za pedagogiju, poslijediplomski znanstveni studij 	pedagogije.     
                      Kolegiji:
•	Odabrana poglavlja obiteljske pedagogije
•	Alternativne koncepcije predškolskog odgoja

2. Filozofski fakultet u Zagrebu, Odsjek za pedagogiju, Poslijediplomski magistarski znanstveni studij iz 
            pedagogije (gost predavač)Kolegij: Rani odgoj u institucionalnom
                   kontekstu: Tema: Stručne službe  i njihova uloga u ustanovama ranog odgoja.
	
Popis relevantnih radova	
1.	Krstović J. (2001): Preschool institution as factor of enculturation.U Elementy techniki I sztuki w edukaciji regionalnej dzieci w wieku przedszkolnzm I wczessnoszkolnym.Ur. K.Kraszewskiego. Materialy z Miedzynarodowego Seminarium zorganizowanego w dniu 17 czerwaca 2000 roku w katedrze Pedagogiki Predszkolnej I Szkolnej Akademii Pedagogicznej w Krakowie,str.59-71.Krakow 
2.	Krstović J.(2001): Ethnology aspects of child’s play, International Council fof Children Play (ICCP): 22nd World Play Conference “Play and Toys Today”06.06. - 08. 06. 2001. University Erfurt  Germany.Conference Proceedings.
3.	Babić N., Irović S. Krstović J.:(2001) Play in the value system of parents and preschool teachers” International Council fof Children Play (ICCP): 22nd World Play Conference “Play and Toys Today”06.06. - 08. 06. 2001. University Erfurt  Germany).Conference Proceedings.
4.	Krstović J.(2001):Razvojno-pedagoške službe u kontekstu nove paradigme predškolskog odgoja. Napredak, br. 1. HPKZ Zagreb, 2001. str. 24-34.
5.	Krstović J. (2002): Theoretical – conceptual dilemmas in teacher’s education in the context of creation of “Europe of knowledge”, International pedagogical meeting “The Teacher of the 21st. c.”University “sv. Kliment Ohridski”.Faculty of Pedagogy-Bitola – Ohrid, 23-26. May 2002. Proceeding of Papers.
6.	Krstović J., Ćepić R. (2003) Integrating lifelong learning in Croatian teacher education institutions: some contemporary issues. 28th ATEE Annual Conference: Becoming Teachers in a Learning Organisation meeting the challenges of the Learning Society Malta, 24 – 27 August – 2003, Conference Proceedings.Krstović J. (2002): Istraživačko-razvojna dimenzija profesionalne kompetencije učitelja ili pledoaje za fakultetsko (sveučilišno) obrazovanje učitelja. Osijek, 9-10. listopada 2002.
7.	Krstović, J., Uzelac, V. (2003). Pedagoško-ekološka teorija: stanje, problemi i perspektive. U: Vrgoč, H. (ur.). Odgoj, obrazovanje i pedagogija u razvitku hrvatskog društva. Zagreb, HPKZ, str. 240-246.
8.	Babić N., Irović S., Krstović J.:(2003) Suvremene informacijske tehnologije  i edukacija. Informatologija 36., 2003.1, 1-82. Hrvatsko komunikološko društvo. Zagreb, str 8.-15.
9.	Krstović J., Ćepić R.: (2004),  Adult literacy and Globalization: The Issues and Chalanges in Adult Education u: Hake, B, Van Gent B., Katus, J. (Eds) (2003), Adult Education and Globalisation: Past and Present. Studies in Pedagogy, Andragogy and Gerontagogy. Vol 57., Frankfurt: Peter Lang .str,  221 – 233.
10.	Krstović J, Pejčić A. (2004) : Theoretical-conceptual dilemms of teacher’s education. Muchackiej B., Kraszewskiego K.,: Ksztalcenie Nauczycieli Przedszkoli I Klas Poczatkowycz w Okresie Przemian Edukacyjnych .Wydawnictwo Naukowe Akademii Pedagogicznej,Krakow. str. 14-32.
11.	Krstović, Jasna. (2004): Etički kodeks predškolskih učitelja kao čimbenik njihove daljnje profesionalne afirmacije.Zbornik radova: Rastimo zajedn ( ur. Babić, N. ; Irović, S., Redžeš-Borak, Z.).Osijek : Centar za predškolski odgoj - Osijek ; Visoka učiteljska škola -Osijek, Grafika, Osijek, str..25-38.
12.	Krstović J., Ćepić R.(2004): Development Trends in Teacher Training within the Context of Lifelong Learning: The Experience of Croatia. Rozvoj študijneho  a vedneho odboru pedagogika na slovensku. Zbornik   z meznarodnej vedeckej konferencie k 80. v vyročiu .Katedry  pedagogiky  Filozofckej  fakulty  Univerzity   Komenskeho.  Univerzita   Komenskeho Bratislava.
13.	Krstović J., Ćepić R. (2005): Konceptualizacija obrazovanja učitelja : u susret izazovima društva koje uči. The conceptualisation of teacher education: meeting the challenges of the learning society. Zbornik radova 8.(ur. dr. sc. V. Rosić). Stanje i perspektive obrazovanja nastavnika. Situation and prospect of teacher’s education. str: 50-59. Filozofski fakultet u Rijeci, Odsjek za pedagogiju.
	
Znanstveni interes:	
predškolska pedagogija, obiteljska pedagogija, alternativne koncepcije predškolskog odgoja	

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Maja Ljubetić, doc.	
Email:	ljubetic@ffst.hr 	
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 	Filozofski fakultet Sveučilišta u Splitu	
Zvanje nositelja kolegija	Docent 	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	2005. (docent)	
Kratki životopis	
•	Rođena  3. veljače 1959. godine u Splitu 
•	U Splitu završila osnovnu i  srednju školu  te Pedagošku akademiju - nastavnički studij za predškolski odgoj 1979. godine.
•	Radila kao odgojitelj-savjetnik, pedagog i ravnatelj u dječjim vrtićima Solina i Splita od 1979. do 2005. godine.
•	Od 2005. godine u zvanju docenta radi na Filozofskom fakultetu u Splitu te vodi kolegije Obiteljska pedagogija i Partnerstvo obitelji i institucije.
•	Pedagogiju diplomirala na Odsjeku za pedagogiju  Filozofskog fakulteta u Zadru 1994. godine;  
•	Magistrirala 1997. godine na Edukacijsko-rehabilitacijskom fakultetu u Zagrebu, smjer «poremećaji u ponašanju» obranom magistarskog rada na temu: Obitelj i rano otkrivanje poremećaja u ponašanju predškolske djece.
•	Doktorirala 2004. na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, obranom doktorske disertacije na temu: Samoprocjena i procjena pedagoške kompetentnosti roditelja.
•	Član učiteljskog vijeća «The William Glasser Institut» – Chatsworth (CA, USA) kao i  Instituta za razvoj potencijala sve djece (IEDPE, Pariz) te član  projektnog tima i voditelj seminara «Kvalitetna škola». 
•	Od 2000. do 2002. godine voditeljica povjerenstva za predškolski odgoj pri Prosvjetnom vijeću Ministarstva prosvjete i športa RH
•	Do sada objavila trideset stručnih radova, recenzije knjiga i priručnika te tri znanstvena rada s međunarodnom recenzijom, za jednu knjigu bila redaktor.
•	U izdanju Alinee objavila 2001. godine stručnu knjigu pod nazivom Važno je znati kako živjeti.
•	Izlagala na tri međunarodna znanstvena skupa (Rennes – Francuska; Pariz – Francuska; Barcelona – Španjolska) i na jednom domaćem (Zagreb, - Hrvatska)  te na 20 stručnih skupova u Hrvatskoj (Split, Čakovec, Poreč, Rovinj, Rijeka, Zadar, Dubrovnik, Zagreb).
•	Na međunarodnim skupovima izlagala na engleskom jeziku	
Popis relevantnih radova	
1.	Ljubetić, M. (2001.) Partnerstvo obitelji i dječjeg vrtića, pregledni članak (A1). Napredak, br. 1, Vol.142, Zagreb, HPKZ, str. 16 –23.
2.	Ljubetić, M. (2004) Stavovi studenata o roditeljstvu i samoprocjena kompetentnosti studenata nastavničkih studija za pedagoški rad s roditeljima, prethodno priopćenje (A2). Školski vjesnik Vol.53, br. 3-4, HPKZ- Ogranak Split, VUŠ Split, Fakultet prirodoslovno-matematičkih znanosti i odgojnih područja, Split. str.185-196.
3.	Ljubetić, M. (2002.) Radionice osnaživanja odgajatelja (odgajatelji u kvalitetnoj školi). U: Zbornik radova RI-Kvaš –21 – Svaki učenik može uspjeti. Rijeka, Grad Rijeka i Medicinska škola u Rijeci, str. 57 – 62.
4.	Ivančić-Mandić, S., Ljubetić, M. (2002.) Novo i korisno iskustvo za sve. U:Zborniku „Mirisi djetinjstva“ – 9. dani predškolskog odgoja splitsko – dalmatinske županije. Split, Dječji vrtić Radost, str. 304 – 307.
5.	Ljubetić, M. (2003.) „3P“ (Promjene, problemi, postignuća) u vrtićkoj praksi privatnih i vjerskih vrtića grada Splita. U: Postignuća u praksi i teoriji predškolskog odgoja, međunarodni stručno-znanstveni skup. Opatija, Preluk, str. 179 – 182.
6.	Ljubetić, M. (2003.) Roditelji u vrtiću – dječjoj kući U: Zbornik radova Čakovec, Povezivanje i suradnja vrtića u skladu s dječjom prirodom,stručno-znanstveni skup. Čakovec, Dječji centar Čakovec, Dječji vrtić Bubamara – Kneginec, Dječji vrtić Varaždin, Visoka učiteljska škola u Čakovcu, str. 22-25.
7.	Ljubetić, M. (2004.) Roditeljska percepcija suradnje obitelji i dječjeg vrtića u privatnim i vjerskim te gradskim/općinskim vrtićima splitsko - dalmatinske županije  U: Zbornik radova – 10. međunarodni dani predškolskog odgoja splitsko-dalmatinske županije Mirisi djetinjstva, stručno-znanstveni skup. Split, Dječji vrtić Cvit Mediterana, str. 87-109. 
8.	Ljubetić, M., Nejašmić, S. (2005) Partnerstvo odgojitelja i roditelja u građenju kvalitetnih odnosa s djecom predškolske dobi kao prevencija ovisnosti. U: zborniku sažetaka međunarodne znanstvene i stručne konferencije Prema EU Strategiji suzbijanja zlouporabe droge (Ur. Mušanović, M., Barbir, J.,) Rijeka, Hrvatsko futurološko društvo str. 52.
9.	Ljubetić, M. (2005) Idemo li istim putem do cilja (roditelji i učitelji na putu prema kvalitetnoj školi). U: Zborniku radova stručno-znanstvenog skupa s međunarodnom suradnjom – Prema kvalitetnoj školi (4. dani osnovne škole splitsko-dalmatinske županije. Split,  HPKZ-ogranak Split, Visoka učiteljska škola Sveučilišta u Splitu, Osnovne škole Splitsko-dalmatinske županije str. 137-141.
10.	Ljubetić, M. (2005) Svjesnost, znanje i vještine – preduvjeti kvalitetnije suradnje škole, obitelji i lokalne zajednice. U: Učenici, učitelji i roditelji zajedno na putu uspješnog odgoja i obrazovanja. Zagreb, HPKZ str. 107-111.	
Znanstveni interes:	
predškolska pedagogija, obiteljska pedagogija	

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Milan Matijević, red. prof.	
Email:	milan.matijevic@zg.htnet.hr 	
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 	Učiteljski fakultet u Zagrebu	
Zvanje nositelja kolegija	Redoviti profesor – trajno zvanje	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	1996. (redoviti profesor – trajno zvanje)	
Kratki životopis	
Godina, mjesto i država rođenja: 1951. godine, Blatna, Republika BiH
Školovanje i akademska zvanja:
Srednja škola: Učiteljska škola u Bihaću (1969.)
Fakultet: Filozofski fakultet, Sveučilišta u Zagrebu, 
studij pedagogije i sociologije  (1973.)
Disertacija: Individualne razlike i efikasnost individualiziranog obrazovanja u nastavi na daljinu (1981. godina)
Zadnje znanstveno-nastavno zvanje: redoviti profesor u trajnom zvanju od 1999. godine
Nagrade i priznanja:
Godišnja nagrada Ivan Filipović za znanost (1991. godine)
Zaposlenja:
1973. do 1875. godine  - Odgojno-popravni dom u Glini
1975. do 1978. godine  - Andragoški centar u Zagrebu
1978. do 1982. Filozofski fakultet u Zagrebu, Odsjek za pedagogiju u Zagrebu
1982. do 1997. Filozofski fakultet, Pedagogijske znanosti u Zagrebu
1997. do danas Učiteljska akademija Sveučilišta u  Zagrebu

Nastavna aktivnost u visokom školstvu:
Voditelj kolegija Uvod u didaktiku, Nastavna tehnika, Obrazovna tehnologija i Andragoška didaktika na studiju pedagogije (Filozofski fakultet u Zagrebu).
Voditelj poslijediplomskog studija iz andragogije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu (1987-1989).
Voditelj kolegija Didaktika, Alternativne škole te Istraživanja odgoja i obrazovanja na studiju za izobrazbu učitelja na Učiteljskoj akademiji u Zagrebu.
Predavač na postdiplomskom studiju iz školske pedagogije.
Glavni urednik časopisa: Zbornik Učiteljske akademije u Zagrebu.	
Popis relevantnih radova	
Knjige (izbor) 
1.	Matijević, M. (2001). Alternativne škole (drugo dopunjeno izdanje). Zagreb: Tipex.
2.	Bognar, L. i Matijević, M. (2002). Didaktika. Školska knjiga, Zagreb.
3.	Matijević, M. (2004). Ocjenjivanje u osnovnoj školi. Zagreb: Tipex, 292 str.

Izbor objavljenih znanstvenih radova (zadnjih pet godina):

1.	Domović, V. i Matijević, M. (2002). For a «New» School – different teachers: Towards Reconstruction of Teacher Education system in Croatia. Metodika, Vol. 3, No 5, p. 33-49. 
2.	Matijević, M. (2002). Internet, multimediite i doživotno učenje. Vospitni krstopati (Skopje), Vol. 7, br. 64, str. 5-10. 
3.	Matijević, M. (2002). Das Internet und die Schülerkorrespondenz in der Grundschule. KD Info, Vol11, No 20, S. 107-109.
4.	Matijević, M. (2002). Hypermedia Educational Technology and Teaching Strategies, ED-Media 2002, World Conference on Educational Multimedia, Hypermedia & Telecommunications (Ed. Barker, PH. & Rebelsky, S.). Denver, Colorado, USA. pp 1240-1241.
5.	Matijević, M., Uzelac, S. I Bouillet, D. (2003). Povezanost ne/redovitosti školovanja romske djece s njihovom brojnošću i bračnim statusom roditelja. Napredak, Vol 144, br. 3, str. 302.316.
6.	Matijević, M. (2004). Teleteaching and teaching in the classroom. U: Mediji v izobraževanju (Blažič, M. (ur.), str. 316-320.
7.	Matijević, M. (2004). Osposobljavanje odraslih za samoobrazovanje uz nove medije. U: Obrazovanje odraslih – ključ za 21. stoljeće. Zagreb: Hrvatsko andragoško društvo, str. 111-118.
8.	Matijević, M. (2004). Udžbenik u novom medijskom okruženju. U: Udžbenik i virtualno okruženje. Zagreb: Školska knjiga, str. 73'82.	
Znanstveni interes:	
teorija kurikuluma, obrazovna tehnologija, dokimologija, andragogija	

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Stjepan Staničić, doc.	
Email:	Stjepan.stanicic@ri.hinet.hr 	
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 	Filozofski fakultet Sveučilišta u Rijeci,  Odsjek za pedagogiju	
Zvanje nositelja kolegija	Docent 	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	2003. (docent)	
Kratki životopis	
Rođen u Kamporu na Rabu 1946. god. Srednju školu završio u Rijeci, a na Pedagoškoj akademiji u Puli diplomirao matematiku i fiziku. Godine 1978. diplomirao je pedagogiju – studij za školske pedagoge na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Magisterij znanosti stekao je na  Filozofskom fakultetu u Zagrebu s temom Razvojna pedagoška djelatnost u školi - 1988. god. Doktorirao je na temi Vođenje odgojno-obrazovne djelatnosti u školi na Filozofskom fakultetu u Rijeci - 2000. god. U školskoj praksi proveo je 14 godina (Osnovna škola «Krasno» u Krasnu od 1968. do 1977. - nastavnik, pedagog i ravnatelj; Srednja škola Senj od 1977. do 1978. - nastavnik i pedagog škole; Građevinska škola u Rijeci od 1978. do 1981. – nastavnik, pedagog i direktor škole. Više od 20 godina radio je u Zavodu za školstvo u Rijeci (od 1981. do 2003.) kao pedagog, prosvjetni savjetnik i voditelj Zavoda. Od 2003. godine radi na Filozofskom fakultetu u Rijeci. Objavio je 116 stručnih i znanstvenih radova u pedagoškoj i drugoj literaturi, dvije stručne monografije (samostalno), te jednu bibliografiju i deset školskih priručnika (kao koautor).
Bio je urednik i recenzent više publikacija iz svoje struke. Držao je izlaganja na stručnim i znanstvenim skupovima u zemlji i inozemstvu. Izabran je u znanstveno-nastavno zvanje i upisan u Registar istraživača u znanstvenom polju pedagogije. Sudjelovao je u više istraživačkih projekata Ministarstva znanosti ("Komparativna analiza hrvatskog i europskog školstva", "Inovacijska škola", "Curriculum osnovne škole", "Primjena informatičke tehnologije u obrazovanju", "Model obveznog školovanja – studija izvodljivosti" – kao voditelj podprojekta "Ljudski potencijali za promjene hrvatskog školstva" - u tijeku). Bio je dopredsjednik Hrvatskog pedagoško-književnog zbora, član je Hrvatskog pedagogijskog društva i član uredništva časopisa «Napredak».
Predaje školski menadžment na dodiplomskom i poslijediplomskom studiju.	
Popis relevantnih radova	
STANIČIĆ, S. i dr. (2001.) Upravljanje i rukovođenje školstvom u Hrvatskoj: stanje i naznake mogućih promjena. Ministarstvo prosvjete i sporta – Prosvjetno vijeće. Prilog 7. Školske novine (Zagreb). br. 17.
STANIČIĆ, S. (2001.) Upravljanje i rukovođenje u hrvatskom školstvu. U: Promjene u hrvatskom školstvu: zašto, kakve, kako, kada. (zbornik 25. škole pedagoga). Zagreb: Hrvatski pedagoško-književni zbor.
JURIĆ, V., MUŠANOVIĆ, M. STANIČIĆ, S. i  VRGOČ, H. (2001.) Koncepcija razvojne pedagoške djelatnosti stručnih suradnika – prijedlog. Ministarstvo prosvjete i sporta – Prosvjetno vijeće. Prilog 9. Školske novine (Zagreb). br. 22.
STANIČIĆ, S. (2001.) Kompetencijski profil školskog pedagoga. Napredak (Zagreb). 142 (3): 279-295. 
STANIČIĆ, S. (2001.) Prilog za portret uspješnog ravnatelja. U: Poruke križevačkih dana (zbornik Križevačkih susreta). Zagreb: Hrvatski pedagoško-književni zbor. 
STANIČIĆ, S. (2001.) Hrvatsko školstvo na putu promjena. U: Škola u Europi, između tradicije i reforme (Edda Serra ur.). (Savjetovanje 9. i 10 studenog 2001. Susreti Alpe-Adria) Trst: Soroptimist International d'Italia, Club di Trieste, Viena, Klagenfurt, Lubiana, Zagabria, Chur. 41-52.
STANIČIĆ, S. (2001.) Il sistema scolastico croato sulla strada dei cambiamenti. U: La scuola in Europa fra tradizione e riforma (a cura di Edda Serra). (Convegno 9-10 novembre 2001 Incontri di Alpe Adria). Trst: Soroptimist International d'Italia, Club di Trieste, Viena, Klagenfurt, Lubiana, Zagabria, Chur. 47-62.
STANIČIĆ, S. (2001.) Das kroatische Schulwesen auf Reformwegen.U: Die Schule in Europa zwischen Tradition und Reform (a cura di Edda Serra). (Convegno 9-10 novembre 2001 Incontri di Alpe Adria). Trst: Soroptimist International d'Italia, Club di Trieste, Viena, Klagenfurt, Lubiana, Zagabria, Chur. 45-60.
STANIČIĆ, S. (2001.) Hrvaško šolstvo spremembah nasproti. U: Šola in Europa med tradicijo in reformo (a cura di Edda Serra). (Convegno 9-10 novembre 2001 Incontri di Alpe Adria). Trst: Soroptimist International d'Italia, Club di Trieste, Viena, Klagenfurt, Lubiana, Zagabria, Chur. 29-40.
6-225.
STANIČIĆ, S. (2002.) Kompetenčni profil "idealnega" ravnatelja. Sodobna pedagogika (Ljubljana). 53(119): 168-182. br. 1.
STANIČIĆ, S. (2002.) Vođenje u školi – između poželjnog i stvarnog. U: Odnos pedagogijske teorije i pedagoške prakse: zbornik radova – Međunarodni znanstveni kolokvij. Rijeka: Filozofski fakultet, Odsjek za pedagogiju. 249-257.
STANIČIĆ, S. (2003.) Povezanost kompetencija ravnatelja i pedagoga za vođenje u školi. U: Odgoj, obrazovanje i pedagogija u razvitku hrvatskog društva: zbornik radova Sabora pedagoga Hrvatske (ur. H. Vrgoč). Zagreb: Hrvatski pedagoško-književni zbor. 200-208
STANIČIĆ, S. (2003.) Školski menadžment. Napredak (Zagreb). 144 (3): 286-301. 
STANIČIĆ, S. (2005.) Uloga i kompetencije školskog pedagoga. Pedagogijska istraživanja (Zagreb). 2 (1): 35-47. 
STANIČIĆ, S. (2005.) Ravnatelj uspješne škole. U: Učenici, učitelji i roditelji zajedno na putu uspješnog odgoja i obrazovanja.  Zbornik Škole učitelja Hrvatske. (ur. H. Vrgoč). Zagreb: Hrvatski pedagoško-književni zbor. 75-93.	
Znanstveni interes:	
pedagoški menadžment, metodika rada školskog pedagoga, kurikulum	

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Vladimir Strugar, izv. prof	
Email:	vladimir.strugar@bj.htnet.hr 	
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 		
Zvanje nositelja kolegija	Izvanredni profesor	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	2007. (izvanredni profesor)	
Kratki životopis	
Rođen u Bjelovaru 1946. godine. Srednju školu završio u Bjelovaru, a na Pedagoškoj akademiji u Pakracu diplomirao 1969. godine na studijskoj grupi hrvatski jezik i književnost. Diplomirao 1979. godine na četverogodišnjem izvanrednom studiju pedagogije u Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Obranio magistarski rad 1988. godine pod nazivom Dodatni odgojno-obrazovni rad kao faktor racionalizacije nastave u Pedagoškom fakultetu u Rijeci. Na istom fakultetu 1991. godine stekao znanstveni stupanj doktora znanosti iz područja pedagogije s tezom Opće i pedagoške osobine nastavnika kao determinante efikasnosti obrazovanja. 
	Izabran 2000. godine u znanstveno-nastavno zvanje docenta za znanstveno područje društvenih znanosti, polje odgojnih znanosti, za predmete Pedagogija i Didaktika.
	Bavi se stručnim i znanstvenim radom. Objavio 264 bibliografske jedinice, od čega šest samostalnih knjiga, osam knjiga kao suautor i šest kao suautor i urednik, zatim 13 izvornih znanstvenih članaka, 25 preglednih članaka, 15 članka – izlaganja na međunarodnim i domaćim stručno-znanstvenim skupovima, 18 stručnih i jedan pregledni članak, 37 prikaza knjiga te 116 osvrta i članka o odgoju i obrazovanju. Neki su članci prevedeni na njemački, češki i slovenski jezik. Sudjelovao u radu 34 stručno-znanstvena skupa, napisao 19 recenzija knjiga i članaka te uredio 15 knjiga.
	Sudjelovao od 1991. do 1995. godine znanstveno-istraživačkom projektu Hrvatskoga pedagoško-književnog zbora pod nazivom Komparativna analiza hrvatskog i europskog/svjetskog školstva. 
	Član uredništva časopisa Napredak od 2002. godine, glavni urednik časopisa Bjelovarski učitelj (Bjelovar) od 1992. godine, predsjednik Ogranka Hrvatskoga pedagoško-književnog zbora Bjelovar, član Hrvatskog pedagoško-književnog zbora i Hrvatskog pedagogijskog društva.
	Od akademske godine 2000./01. do 2003./04. vodio, kao vanjski suradnik, kolegij Didaktika u Visokoj učiteljskoj školi u Čakovcu te kolegij Didaktika u ljetnom semestru akademske godine 2004./05. u Učiteljskoj akademiji u Zagrebu.
	Radio u osnovnoj školi, zatim kao prosvjetni savjetnik u Zavodu za unapređivanje školstva te pročelnik Ureda za prosvjetu, kulturu, informiranje, šport i tehničku kulturu Bjelovarsko-bilogorske županije.
	U mandatu Vlade Republike Hrvatske (2000.-2003.) bio ministar prosvjete i športa. Od lipnja 2004. godine u miru.
	Posebno područje bavljenja: odgoj i obrazovanje darovitih učenika, pedagoške osobine učitelja te struktura i obilježja odgojno-obrazovnih sustava.
	
Popis relevantnih radova	
1.	Strugar, V. (2002), Kontinuitet školskog uspjeha učenika darovitih u specifično školskim sposobnostima. U: H. Vrgoč (ur.), Poticanje darovite djece i učenika. Zagreb: Hrvatski pedagoško-književni zbor, str. 64-82.
2.	Strugar, V. (2001), Ususret promjenama sustava odgoja i obrazovanja u Hrvatskoj. Napredak, broj 2, str. 218-224.
3.	Strugar, V. (2001), Ususret promjenama sustava odgoja i obrazovanja: utjecaj hrvatskih i europskih (svjetskih) trendova. U: H. Vrgoč (ur.), Uspješna škola: Poruke XII. Križevačkih pedagoških dana. Zagreb-Križevci: Hrvatski pedagoško-književni zbor, Ogranak HPKZ Križevci, str. 76-82.
4.	Strugar, V. (2003), Hrvatsko školstvo na prijelazu stoljeća 1996.-2003.: stanje, tendencije i pogled u budućnost. U: H. Vrgoč (ur.), Odgoj, obrazovanje i pedagogija u razvitku hrvatskog društva. Zagreb: Hrvatski pedagoško-književni zbor, str. 44-60.
5.	Strugar, V. (2004), Škola budućnosti: učiti u ozračju nade. U. J. Crnčić, V. Puževski (ur.), Škola nade – znaje i obrazovanje: poruke. Križevci: Ogranak HPKZ Križevci.
6.	Strugar, V. (2004), Razrednik i kultura škole. U: H. Vrgoč (ur.), Strategija odgojnog rada razrednika. Zagreb: Hrvatski pedagoško-književni zbor, str. 11-25.
7.	Strugar, V. (2004), Pripremanje učenika za život: međunarodno provjeravanje znanja i spsobnosti. Zbornik Učiteljske akademije u Zagrebu, broj 2, str. 161-170.
8.	Strugar, V. (2005), Europa različitosti i obrazovanje: vizija zajedničke budućnosti. Učitelj Vukovarsko-srijemske županije, broj 2, str. 17-26.
9.	Strugar, V., M. Cindrić (2004), Obrazovanje za razvoj: put prema smanjivanju siromaštva i nezaposlenosti te povećanju konkurentnosti. Napredak, broj 1, str. 5-17.	
Znanstveni interes:	
školska pedagogija, odgoj i obrazovanje darovitih učenika, obrazovanje učitelja	

Ime i prezime nositelja 	Dr. sc. Dijana Vican, izv. prof.	
Email:	dvican@unizd.hr 	
Web stranice:		
Ustanova nositelja kolegija 	Sveučilište u Zadru, Odjel za pedagogiju	
Zvanje nositelja kolegija	Izvanredni profesor 	
Datum zadnjeg izbora u zvanje 	2007. (Izvanredni profesor)	
Kratki životopis	
Akademski stupnjevi: 
1984. diplomirala studij pedagogije, Odsjek za pedagogiju, Filozofski fakultet u Zagrebu, Sveučilište u Zagrebu
1991. magistrirala iz područja andragogije, Odsjek za pedagogiju, Filozofski fakultet u Zagrebu, Sveučilište u Zagrebu
2000. doktorirala iz područja odgojnih znanosti, Odsjek za pedagogiju, Filozofski fakultet u Zagrebu, Sveučilište u Zagrebu
Zaposlenja:
1987. asistent na Odsjeku za pedagogiju, Filozofski fakultet u Zadru, Sveučilište u Splitu
2002. docent na Odjelu za pedagogiju, Sveučilište u Zadru
Funkcije: zamjenik pročelnika Odjela za pedagogiju, Sveučilište u Zadru
Strani jezik: engleski
Znanstveno-stručne aktivnosti
Znanstveni interesi: osposobljavanje učitelja i nastavnika, interkulturalni odgoj i obrazovanja, kurikulum, odgojno-obrazovne vrijednosti i moralni odgoj
Magistarski rad: Koncepcija odgoja i obrazovanja odraslih Paula Freirea
Doktorska disertacija: Odgoj i obrazovanje djece Albanaca u Republici Hrvatskoj
Nastavna djelatnost – dodiplomska nastava
Nositelj kolegija: Uvod u pedagogiju, Sistematska pedagogija na Odjelu za pedagogiju, Sveučilište u Zadru,
Nositelj kolegija Opća pedagogija za sve jezične studijske skupine na Sveučilištu u Zadru 
Od 1990. stalni suradnik na Odjelu za izobrazbu učitelja i odgajatelja djece predškolske dobi, Sveučilište u Zadru, kao nositelj kolegija Opća pedagogija.
Od 1996. do 2000. voditelj Programa pedagoško-psihološkog didaktičko-metodičkog obrazovanja nastavnika i stalni nositelj kolegija Opća pedagogija na Odjelu za pedagogiju.
Od 1996. suradnik u Pilotskoj školi u Zemuniku, pri Učilištu hrvatskog ratnog zrakoplovstva, nositelj kolegija Opća pedagogija u Programu dopunskog pedagoško-psihološkog didaktičko metodičkog obrazovanja pilota za zanimanje nastavnika i instruktora letenja i voditelj Programa.
Mentorski rad:
Nastavna djelatnost – poslijediplomska nastava
Suradnik u programima poslijediplomskog studija na: 
Odsjeku za pedagogiju na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, 
Odsjeku za pedagogiju na Filozofskom fakultetu u Rijeci, 
Odjelu za sociologiju Sveučilišta u Zadru.
Rad u povjerenstvima:
Povjerenstvo za odgojne i socijalizirajuće sadržaje u izradi Kataloga znanja za osnovne škole u RH, 2004.
Povjerenstvo za osiguranje kvalitete novih studija i njihovu financijsku projekciju, Sveučilište u Zadru, 2005. 
Članstva:
Od 1991. do 1999. godine član Američkog antropološkog društva (American Antroplogical Association).
Član uredništva časopisa “Metodički ogledi” od 1996. do 1998. godine.
Član Upravnog odbora Hrvatskog pedagogijskog društva.
Član uredništva časopisa "Pedagogijska istraživanja".
Član nevladine udruge "Interkultura" u Zagrebu.
Od 2000. član Europskog udruženja za međunarodno obrazovanje (European Association for International Education).	
Popis relevantnih radova	
1.	Vican, D., Žužul, A., "Kreativno promišljanje odgojnoobrazovne teorije i prakse", u zborniku: Odnos pedagogijske teorije i pedagoške prakse, Rijeka, Filozofski fakultet, 2002., str. 325-339.
2.	Vican, D., (2002), "Odgojna strana udžbenika", Udžbenik i virtualno okruženje, Zbornik radova sa znanstveno-stručnog skupa održanog 17. svibnja 2002., Zagreb: Školska knjiga, str. 127-135.
3.	Piršl, E., Vican, D. (2004), Europske demokratske vrijednosti i regionalizam, Pedagogijska istraživanja, God. I, br. 1, Školska knjiga, Zagreb, str. 89-102.
4.	Vican, D. (2004), "Predrasude u obrazovanju odraslih", Hrčak, glasilo Hrvatskog čitateljskog društva, Tematski broj: Pismenost odraslih, str. 14-17.
5.	Vican, D., Žužul, A., (2005), "Udžbenik u novoj školi", Život i škola, zbornik radova, Osijek (u tisku)
6.	Vican, D. (2005), 40 stranica teksta - pojmovi iz područja morala, moralnog odgoja i vrijednosti, za Leksikon odgoja i obrazovanja, Zagreb: Znamen (u pripremi)
7.	Mrkonjić, A., Vican, D. (2005), "Edukacijske implikacije ljudi treće životne dobi", u: Mrkonjić, A., Miliša, Z. (2005), Sociopedagoške teme, Rijeka: Digital point, str. 39-56. 
8.	Vican, D. (2005), "Profesionalne i karakterne osobine odgojitelja", Zbornik radova Mirisi djetinjstva, Odgojitelj kakav nam treba, 11. dani predškolskog odgoja Splitsko-dalmatinske županije, Dječji vrtiću u Solnu, Kaštelima i Trogiru, str. 31 – 36.	

4.7. Popis nastavnih radilišta (nastavnih baza) za provođenje studija (nastave i   
      istraživačkog rada)

Odsjek za pedagogiju Filozofskog fakultata u Zagrebu, kao i predškolske ustanove, škole i institucije u sustavu odgoja i obrazovanja, znanstveno-istraživački instituti i druge institucije prema studijskom planu i programu.

4.8. Optimalan broj studenata koji se mogu upisati s obzirom na prostor, opremu i broj 
      nastavnika, posebno obzirom na broj potencijalnih voditelja doktorskih tema.

Minimalan broj upisanih studenata na pojedinom smjeru doktorskog studija pedagogije je 10, optimalan broj je 10 - 15, a maksimalan do 25 studenata.
Konačan broj predviđenih studenata za pojedini ciklus utvrđuje Vijeće poslijediplomskog doktorskog studija pedagogije prije objave natječaja za upis.

4.9. Procjena troškova izvedbe doktorskog programa i trošak studija po studentu.
       
Predvidivi troškovi izvedbe doktorskog studija pedagogije iznose od 10.000 kn do 15.000 kn po semestru, u zavisnosti od broja upisanih studenata u pojedinom smjeru. Konačna cijenu utvrđuje Vijeće poslijediplomskog doktorskog studija pedagogije prije objave natječaja za upis.

4.10. Financiranje doktorskog programa:
        Izvori financiranja doktorskog programa

Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa Republike Hrvatske, ustanove koje upućuju svoje zaposlenike na studij, davatelji stipendija i polaznici.

Status studenta (ugovori sa studentima, plaće ili stipendije, socijalna i zdravstvena zaštita, zaštita na radu, izobrazba u inozemnim institucijama).
Biti će regulirano na razini Filozofskog Fakulteta u Zagrebu

4.11. Kvaliteta doktorskog programa:

- Način praćenja kvalitete i uspješnosti izvedbe doktorskog programa, a posebno način sudjelovanja studenata u ocjenjivanju studijskog programa

Praćenje izvedbe doktorskog studija pedagogije odvijat će se kontinuirano i to na nekoliko razina: na razini kolegija, na razini modula, na razini smjera i studija kao cjeline. Na svim razinama kvaliteta i uspješnost pratit će se periodičnom vanjskom evaluacijom (od strane sustručnjaka iz Hrvatske i inozemstva), samoevaluacijom nastavnika koji izvode studij te evaluacijom od strane studenata.

- Praćenje realizacije ciljeva doktorskog programa (stjecanje znanja i vještina, ovladavanje tehnikama, vještine relevantne za zapošljavanje izvan akademskih institucija, zapošljavanje, alumni).

Praćenje realizacije ciljeva sveučilišnog doktorskog studija pedagogije pratit će se kontinuirano anketama za studente o ispunjenju njihovih očekivanja vezanih uz ciljeve studija te prikupljanjem podataka o doktorandima nakon što završe studij, s posebnim obzirom na vrstu posla za koji su potrebne stečene kompetencije, te na stupanj njihove osposobljenosti za taj posao.

- Institucijski mehanizmi za unaprjeđenje kvalitete doktorskog programa (samoevaluacijski postupci, evaluacijski postupci, anketiranje studenata, istraživanje uspješnosti provođenja programa, indikatori uspješnosti).

Svi mehanizmi namijenjeni unaprjeđenju kvalitete doktorskih programa na fakultetskoj i sveučilišnoj razini primjenjivat će se i na poslijediplomskom sveučilišnom doktorskom studiju pedagogije.
Obveza je Vijeća doktorskog studija pedagogije da nakon svakog nastavnog ciklusa analizira (vrednuje) realizaciju plana i programa studija i, ako je potrebno, predloži promjene.